Tiszanána Község Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2018. (III.30.) önkormányzati rendelete: Szervezeti és Működési Szabályzatáról

B E V E Z E T Ő

Tiszanána község Önkormányzat képviselő-testülete Magyarország Alaptörvénye 32. cikk (1) bekezdés a./, és d./, pontjaiban, valamint a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv ) 53. § (1) bekezdése alapján Tiszanána község Önkormányzata képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ) az alábbiakban állapítja meg.
I. FEJEZET AZ ÖNKORMÁNYZAT ELNEVEZÉSE
1.§

/1/ Az önkormányzat elnevezése: Tiszanána község Önkormányzata
/2/ Az önkormányzat székhelye: 3385 Tiszanána, Fő út 108/1.
/3/ Az önkormányzat működési területe: Tiszanána község közigazgatási területe
/4/ Az önkormányzat hivatala: Tiszanánai Közös Önkormányzati Hivatal

AZ ÖNKORMÁNYZAT JELKÉPEI

2.	§

/1/ A község zászlaja: fehér színű, téglalap alakú, középen Tiszanána község címere, és 5 – 5 cm széles kék sárga sáv, felette a község nevének felirata.

/2/ A község címere: pajzs alakú, két mezőre osztott, két oldalán a pajzsra ráhajló növényi motívumokkal. A felső világoskék mezejében középen sárga színű kereszt, felette repülő fehér galamb, a kereszt alatt szarvasagancs látható. Jobb oldalon egy csoroszlya, bal oldalon pedig egy vízparton álló lombos fa található. A másik sötétkék mezőn – amely a Tisza folyót jelképezi – középen halászcsónak, benne evező emberi alakkal. 

/3/ Az önkormányzati jelképek használatával kapcsolatos szabályokat külön rendelet állapítja meg.

/4/ A polgármester gondoskodik arról, hogy a település lakossága a nemzeti ünnepeket méltó módon megünnepelhesse.

/5/ A képviselő-testület díszpolgári cím, és egyéb kitüntetések adományozásáról dönthet, amelynek részletes szabályait külön rendelet állapítja meg.
II.	FEJEZET
A HELYI ÖNKORMÁNYZÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI A HELYI ÖNKORMÁNYZAT JOGÁLLÁSA
3.	§

/1/ A helyi önkormányzat ellátja a törvényben meghatározott kötelező és az általa önként vállalt feladat- és hatásköröket.

/2/ A helyi önkormányzás rendeltetése, hogy a helyi közügyekben demokratikus módon, széles körű nyilvánosságot teremtve kifejezze és megvalósítsa a helyi közakaratot.

/3/ A helyi önkormányzati jogok a településen választójoggal rendelkező lakosok közösségét illetik meg. A választópolgárok az önkormányzati testületbe választott képviselőik útján és a helyi népszavazáson való részvételükkel gyakorolják az önkormányzáshoz való közösségi jogaikat.

III.	FEJEZET

AZ ÖNKORMÁNYZAT FELADATA, HATÁSKÖRE, SZERVEZETE
4.	§

/1/ Az önkormányzat ellátja a Mötv-ben, valamint az egyéb jogszabályokban számára kötelezően előírt feladat-és hatásköröket, melyhez az állam finanszírozást biztosít

/2/ A helyi önkormányzat önként vállalhatja minden olyan helyi közügy önálló megoldását, amelyet jogszabály nem utal más szerv kizárólagos hatáskörébe. Az önként vállalt helyi közügyekben az önkormányzat mindent megtehet, ami jogszabállyal nem ellentétes. Az önként vállalt helyi közügyek megoldása nem veszélyeztetheti a jogszabályok által kötelezően előírt önkormányzati feladat- és hatáskörök ellátását, finanszírozása a saját bevételek, vagy az erre a célra biztosított külön források terhére lehetséges.

/3/ Az önkormányzat önként vállalt feladatai során gondoskodik:
a.	) a versenysport támogatása,
b.) civil szerveződések, szervezetek támogatásáról,
c.) vállalkozás élénkítő környezet biztosításáról,
d.) felsőoktatásban tanuló tehetséges fiatalok támogatásáról,
e.) település üzemeltetési feladatai ellátására gazdasági társaságot     
  alapíthat. 

/4/ Az önkormányzat jogi személy. Az önkormányzati feladatok ellátását a képviselő-testület és szervei biztosítják. A képviselő-testületet a polgármester képviseli.

/5/ A képviselő-testület szervei: a polgármester, a képviselő-testület bizottságai, a közös önkormányzati hivatal, továbbá a jegyző.

/6/ A képviselő-testület - a Mötv-ben meghatározott kivételekkel - hatásköreit a polgármesterre, a bizottságára, vagy a jegyzőre ruházhatja át. E hatáskör gyakorlásához utasítást adhat, e hatáskört visszavonhatja. Az átruházott hatáskör tovább nem ruházható.

/7/ A képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át:
a./      rendeletalkotás;
b./      szervezetének kialakítása és működésének meghatározása, a törvény által hatáskörébe utalt  
         választás, kinevezés, vezetői megbízás;
c./      a helyi népszavazás elrendelése, kitüntetések és elismerő címek alapítása;
d./     a gazdasági program, a hitelfelvétel, a kötvénykibocsátás, a kölcsönfelvétel vagy más adósságot  
        keletkeztető kötelezettségvállalás, alapítványi forrás átvétele és átadása;

e./      önkormányzati társulás létrehozása, megszüntetése, abból történő kiválás, a társulási  
        megállapodás módosítása, társuláshoz, érdekképviseleti szervezethez való csatlakozás, abból        
        történő kiválás;
f./      megállapodás külföldi önkormányzattal való együttműködésről, nemzetközi önkormányzati  
        szervezethez való csatlakozás, abból történő kiválás;
g./      intézmény alapítása, átszervezése, megszüntetése;
h./      közterület elnevezése, köztéri szobor, műalkotás állítása;
i./	eljárás kezdeményezése az Alkotmánybíróságnál;
j./       a bíróságok ülnökeinek megválasztása;
k/      állásfoglalás intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, ellátási, szolgáltatási körzeteiről, ha    
         a szolgáltatás a települést is érinti;
l./     a települési képviselő, polgármester méltatlansági és a vagyonnyilatkozati eljárással kapcsolatos,  
        továbbá összeférhetetlenségi ügyében való döntés;
m/     az önkormányzati képviselői megbízatás megszűnéséről való döntés, ha a képviselő egy éven át  
        nem vesz részt a képviselő-testület ülésén;
n/      a településfejlesztési eszközök és a településszerkezeti terv jóváhagyása;
o/      területszervezési kezdeményezés;
p/     amit külön törvény a képviselő-testület át nem ruházható hatáskörébe utal.
q//    a helyi önkormányzat tulajdonában álló nemzeti vagyon tulajdonjogának az állam vagy más helyi  
       önkormányzat javára történő ingyenes átruházására, ilyen vagyon ingyenes átvételére vonatkozó  
       döntés

/8/ A képviselő-testület át nem ruházható, valamint átruházott feladat- és hatásköreit részletesen az  
   SZMSZ mellékletét képező hatásköri lista tartalmazza.
IV. FEJEZET A KÉPVISELŐ-TESTÜLET MŰKÖDÉSE A KÉPVISELŐ-TESTÜLET TAGJAI
5.	§

/1/ A képviselő-testület 6 önkormányzati képviselőből és a polgármesterből áll.

/2/ A polgármester a képviselő-testület tagja, a képviselő-testület határozatképessége, döntéshozatala és működése szempontjából önkormányzati képviselőnek tekintendő.

/3/ Az önkormányzati képviselők névjegyzékét az SZMSZ 1. számú függeléke tartalmazza.

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET ÜLÉSEI
6.	§

/1/ A képviselő-testület alakuló,  rendes és rendkívüli ülést, valamint közmeghallgatást tart.

/2/ A képviselő-testültet üléseit a polgármester hívja össze és vezeti, akadályoztatása esetén e hatáskörét az alpolgármester gyakorolja. A polgármesteri és az alpolgármesteri tisztség egyidejű betöltetlensége, vagy a tartós akadályoztatásuk esetére a képviselő-testület összehívásának és vezetésének a módjáról az SZMSZ 12. § (2) bekezdése rendelkezik.

7.	§

AZ ALAKULÓ ÜLÉS
/1/A képviselő-testület az alakuló ülését a választás eredményének jogerőssé válását követő tizenöt napon belül tartja meg.
 /2/Az alakuló ülést a polgármester hívja össze és vezeti.
/3/ A képviselő-testület az alakuló vagy az azt követő ülésen a Mötv. szabályai szerint felülvizsgálja szervezeti és működési szabályzatáról szóló rendeletét, a polgármester előterjesztése alapján megválasztja a bizottságok tagjait, az alpolgármestert, továbbá dönt illetményükről, tiszteletdíjukról.

KÉPVISELŐ-TESTÜLET ÜLÉSE

8.§
/1/ A képviselő-testület a saját munkatervében meghatározott időpontokban, évente legalább hat ülést tart.

/2/ A képviselő-testület a nyári szabadságolások miatti ülésszünetet minden év július és augusztus hónapjaiban állapítja meg.
RENDKÍVÜLI ÜLÉS

9.	§
/1/ A polgármester a képviselő-testület ülését a munkatervétől eltérő időpontban is összehívhatja.

/2/ Az képviselő-testület rendkívüli ülését legkésőbb tizenöt napon belüli időpontra össze kell hívni
a)	a települési képviselők egynegyedének,
b)	a képviselő-testület bizottságának,
c)	valamint a kormányhivatal vezetőjének a testületi ülés összehívásának indokát tartalmazó írásbeli   
    indítványára.

/3/ Az indítvány alapján a képviselő-testület rendkívüli ülését a polgármester hívja össze a testületi ülés indokának, időpontjának, helyszínének és napirendjének meghatározásával.

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET ÖSSZEHÍVÁSÁNAK RENDJE

10.	§

/1/ A képviselő-testület rendes ülésére szóló meghívót a testületi ülés tervezett időpontját megelőző legalább 4 nappal, e-mail üzenet útján kell megküldeni. A 9 §. szerinti rendkívüli ülés esetében a meghívót lehetőleg az ülés tervezett időpontját megelőző egy munkanappal, email üzenet útján kell megküldeni. A meghívó tartalmazza a képviselő-testületi ülés napját és helyszínét, a tervezett kezdési időpontot, az ülés napirendi pontjait, valamint az egyes napirendi pontok előadójának nevét.

/2/ A képviselő-testület üléseire meg kell hívni:
a.	) a települési képviselőket,
b.	) a jegyzőt,
c.	) a civil szervezetek képviselőit
d.	) a területileg illetékes kormányhivatal vezetőjét, amennyiben a képviselő-testület ülését indítványozza
e.	) a közös önkormányzati hivatal ügyintézőit, amennyiben az adott napirendi pont az által vezetett szervezeti egységet érinti és a polgármester a meghívását szükségesnek tartja

/3/ A képviselő-testület ülésére a polgármester meghívhatja azt, akinek megjelenését indokoltnak tartja.

/4/ Az írásbeli előterjesztéseket lehetőleg a meghívóval együtt, de legkésőbb a képviselő testületi ülés megkezdéséig közölni kell a meghívottakkal. Azok részére, akiket csak bizonyos napirendi pontok tárgyalásához hívtak meg, írásbeli előterjesztést csak ahhoz a napirendi ponthoz kapcsolódóan kell közölni, amelyikhez meghívásuk kapcsolódik.

/5/ A képviselő-testületi ülésre szóló meghívó megküldésével egyidejűleg a képviselő-testületi ülésről tájékoztatót kell elhelyezni a polgármesteri hivatal hirdetőtábláján, és a település honlapján 
A tájékoztató a 10. § (1) bekezdésben meghatározott meghívóban foglalt információkat tartalmazza.

AZ ÜLÉSEK NYILVÁNOSSÁGA
11.	§
/1/ A képviselő-testület ülése nyilvános.
/2/ A képviselő-testület
a)	zárt ülést tart önkormányzati hatósági, összeférhetetlenségi, méltatlansági, kitüntetési ügy tárgyalásakor, fegyelmi büntetés kiszabása, valamint vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás esetén, továbbá
b)	zárt ülést tart az érintett kérésére választás, kinevezés, felmentés, vezetői megbízás adása, annak visszavonása, fegyelmi eljárás megindítása és állásfoglalást igénylő személyi ügy tárgyalásakor, valamint
c)	zárt ülést rendelhet el a vagyonával való rendelkezés esetén, továbbá az általa kiírt pályázat feltételeinek meghatározásakor, a pályázat tárgyalásakor, ha a nyilvános tárgyalás az önkormányzat vagy más érintett üzleti érdekét sértené.

/3/ A zárt ülésen a képviselő-testület tagjai, a jegyző, irodavezető, továbbá meghívása esetén a közös önkormányzati hivatal ügyintézője, az érintett és a szakértő vesz részt. A nemzetiségi önkormányzat elnöke kizárólag az általa képviselt nemzetiséget érintő ügy napirendi tárgyalásakor vehet részt a zárt ülésen.
V. FEJEZET
A KÉPVISELŐ-TESTÜLETI ÜLÉS VEZETÉSE
AZ ELNÖK
12.	§
/1/ A képviselő-testületi ülést a polgármester hívja össze és a testületi ülést elnökként vezeti.
/2/ A polgármester akadályoztatása esetén a képviselő-testület ülését az alpolgármester hívja össze és a testületi ülést elnökként vezeti. A polgármesteri és az alpolgármesteri tisztség egyidejű betöltetlensége, vagy tartós akadályoztatásuk esetére az egyes állandó bizottságok elnökei az alábbi sorrend szerint gyakorolják a polgármester és az alpolgármester jelen pont szerinti hatásköreit: Pénzügyi és Településfejlesztési Bizottság elnöke, Oktatási,- Kulturális,- Idegenforgalmi és Sport Bizottság elnöke.

/3/ Az elnöki hatáskört nem gyakorolhatja a napirendi pont tárgyalása során az adott napirendi pontot előterjesztő bizottság elnöke.

A KÉPVISELŐ-TESTÜLETI ÜLÉS ELNÖKÉNEK FELADATAI
13.	§
/1/ Az elnök a képviselő-testület ülését:
a.	) összehívja, megnyitja, berekeszti, szünetet rendel el, megállapítja a határozatképességet, továbbá számba veszi az igazoltan, illetve igazolatlanul távollévőket,
b.	) ellenőrzi, hogy fennáll-e a 34. § szerinti kizárási ok, amennyiben a kizárási ok fennáll intézkedést kezdeményez.

/2/ Az elnök ülésvezetési feladatai, jogköre:
a.	) az ülés vezetése,
b.	) a szó megadása, megtagadása,
c.	) szó megvonása, tárgyra térésre felszólítás
d.	) napirend előtti és ügyrendi kérdésben történő szó megadása és megtagadása
e.	) az ülés félbeszakítása
f.	) napirendi pont tárgyalásának elnapolása
g.	) tárgyalási szünet elrendelése
h.	) napirendek összevont tárgyalására javaslattétel.

/3/ Az elnök vitavezetési feladatai:
a.	) napirendi pontonként megnyitja és berekeszti a vitát
b.	) szavazást rendel el,
c.	) megállapítja a szavazás eredményét,
d.	) kimondja a határozatot.

/4/ Az elnök egyéb feladatai, jogköre:
a.	) felszólalási jog a képviselő-testület ülésén bármikor,
b.	) az ülés rendjének biztosítása
c.	) a napirend előtt tájékoztatást ad - amennyiben nem a polgármester vezeti az ülést, akkor nevében - a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról és az előző ülés óta tett fontosabb intézkedésekről.

FELSZÓLÍTÁS A TÁRGYRA TÉRÉSRE,
A SZÓ MEGVONÁSA
14.	§
/1/ Azt a felszólalót, aki eltér a tárgytól, az elnök felszólíthatja, hogy térjen a tárgyra.
/2/ Amennyiben a felszólaló a második felszólítást követően is eltér a tárgytól, az elnök a felszólótól megvonhatja a szót. Akitől a szót megvonták, az adott napirendi ponttal kapcsolatban a továbbiakban nem szólalhat fel.
AZ ÜLÉS FÉLBESZAKÍTÁSA
15.	§

Amennyiben a képviselő-testület ülésén olyan esemény történik, amely a napirendi pontok tárgyalását ellehetetleníti, az elnök az ülést határozott időre félbeszakíthatja. Az ülés félbeszakításának időtartama legfeljebb egy óra lehet.

NAPIRENDI PONT TÁRGYALÁSÁNAK ELNAPOLÁSA
16.	§

Az elnök, vagy a képviselő-testület tagja javaslatot tehet az adott napirendi pont tárgyalásának elnapolására. Az elnapolásról ki kell kérni a napirendi pont előterjesztőjének véleményét, amennyiben az ülésen jelen van és az elnapolással kapcsolatban véleményt kíván nyilvánítani. Az előterjesztő - amennyiben véleményt kíván nyilvánítani - véleményének meghallgatása után az elnapolásról a képviselő-testület dönt, elnapolás esetén meghatározza a napirendi pont tárgyalásának következő időpontját.
TÁRGYALÁSI SZÜNET ELRENDELÉSE
17.	§

Az elnök bármely képviselő indítványára, vagy saját hatáskörében eljárva, napirendi pontonként egy alkalommal, legfeljebb 30 perc időtartamban szünetet rendelhet el.

VITA BEZÁRÁSA
18.	§

Ha a napirendi ponthoz több felszólaló nincs, vagy további felszólalásra nincs lehetőség, az elnök a vitát bezárja.

RENDFENNTARTÁS
19.	§

/1/ Amennyiben a képviselő-testületi ülés valamely résztvevője a tanácskozás rendjét megzavarja, felszólalása során az önkormányzatot, a képviselő-testületet, a képviselő-testület tagját, vagy bármely harmadik személyt sértő nyilatkozatot tesz, vagy magatartást tanúsít, vagy a tanácskozásra vonatkozó szabályokat megsérti, az elnök a résztvevőt rendreutasítja.

/2/ Az elnöknek a rendfenntartás érdekében tett intézkedéseivel kapcsolatban felszólalásnak nincs helye.

/3/ Az elnök indokolt esetben javaslatot tehet arra, hogy a képviselő-testület az /1/ bekezdés szerinti magatartást tanúsító résztvevőt jegyzőkönyvben rögzített módon részesítse megrovásban.

/4/ A /3/ bekezdés szerinti javaslatról a képviselő-testület felszólalás és vita nélkül, a jelenlévő képviselők többségének szavazatával határoz.
VI. FEJEZET A KÉPVISELŐ-TESTÜLET ÜLÉSE HATÁROZATKÉPESSÉG
20.	§
/1/ A képviselő-testület akkor határozatképes, ha az ülésen az önkormányzati képviselőknek több mint a fele jelen van. A határozatképességet folyamatosan figyelemmel kell kísérni.

/2/ A javaslat elfogadásához az egyszerű többséget igénylő javaslat esetén a jelen lévő önkormányzati képviselők, minősített többséget igénylő javaslat esetén az önkormányzati képviselők több mint a felének igen szavazata szükséges. A betöltetlen önkormányzati képviselői helyet a határozatképesség szempontjából betöltöttnek kell tekinteni.

/3/ Amennyiben a képviselő-testület határozatképtelen, a képviselő-testületi ülést a napirendi pontok változatlansága mellett legkésőbb 8 napon belüli időpontra újra össze kell hívni. A megismételt ülésen tisztázni szükséges a határozatképtelenség okait.

TÁVOLLÉT
21.	§

/1/ A képviselő köteles részt venni a képviselő-testület ülésén, valamint annak a bizottságnak az ülésén, amelynek tagja. A képviselő a képviselő-testületi és a bizottsági üléstől kizárólag a (2) bekezdésben foglalt okokból maradhat távol.

/2/ A képviselő a képviselő-testületi, valamint a bizottsági üléstől távol maradhat, amennyiben:
a)	távollétét alapos indokra hivatkozva, előzetesen bejelenti,
b)	betegség miatt az ülésen nem tud részt venni,
c)	előre nem látható, elháríthatatlan okból az ülésen nem tud részt venni.

/3/ Amennyiben a képviselő az ülésen előreláthatóan, alapos okból nem tud részt venni, távollétét legkésőbb az ülést megelőző második munkanapig bejelentheti. A bejelentést képviselő-testületi ülés esetén a polgármesternél, bizottsági ülés esetén az adott bizottság szabályzata szerinti személynél kell megtenni, a távollét okát megjelölve. A távollét tudomásulvétele a képviselő-testület, valamint a bizottság hatáskörébe tartozik. A távollét tudomásulvételéről a képviselő-testület egyszerű többséggel, a bizottság pedig az adott bizottsági szabályzatban foglaltak szerint határoz. Amennyiben a képviselő-testület, illetve a bizottság a távollétet tudomásul veszi, a távollét igazoltnak tekintendő.

/4/ A /2/ bekezdés b) - c) pontjaiban meghatározott esetekben a képviselő az akadályoztatás megszűnésétől számított 15 napon belül köteles igazolni távolléte okát. Az igazolás bejelentésére és a távollét tudomásulvételére a /3/ bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.

MUNKAPROGRAM, MUNKATERV
22.	§

/1/ A polgármester - az alakuló ülést követő hat hónapon belül - programot terjeszt a képviselő-testület elé, amely - a testület megbízatásának időtartamára - a településfejlesztés, a helyi közszolgáltatások szervezésének főbb céljait, feladatait tartalmazza. A program azokat a helyi közügyeket, közszolgáltatásokat is rögzíti, amelyekben a feladatokat vállaló önszerveződő közösségek és vállalkozások támogatást kapnak a képviselő-testülettől.

/2/ A képviselő-testület üléseit a munkaterve szerint tartja. A munkaterv elkészítéséről a polgármester gondoskodik.

/3/ A munkaterv elkészítéséhez javaslatot lehet kérni:
a.	) valamennyi képviselő-testületi tagtól,
b.	) a képviselő-testület bizottságaitól,
c.	) az alpolgármestertől,
d.	) a jegyzőtől,
e.	) a területileg illetékes kormányhivatal vezetőjétől,
f.	) a településen megválasztott országgyűlési képviselőtől,
g.	) a területileg illetékes ügyészségtől,
h.	) a helyi rendőrségtől,
i.	) a helyben működő pártoktól,
j.) a polgármester által meghatározott érdekképviseleti szervektől, 
k.) a képviselő-testülettel együttműködési megállapodást kötött szervezetektől, 
l.) a közös önkormányzati hivatal köztisztviselőjétől,
m.) a fontosabb közszolgáltatást végző vállalatok és intézmények vezetőitől a bizottságok útján,
n.) a nemzetiségi önkormányzat elnökétől, 
o.) a polgármester által felkért harmadik személytől

/4/ A véleményeket, javaslatokat a munkatervhez a polgármesternél kell benyújtani a tárgyidőszakot megelőzően.
23.	§

A munkaterv elfogadásáról a polgármester javaslatára a képviselő-testület határoz egyszerű többséggel.

A KÉPVISELŐ-TESTÜLETI ÜLÉS NAPIRENDJE
24.	§

A képviselő-testület ülésének napirendjét a polgármester állapítja meg. A napirendet a polgármester terjeszti a képviselő-testület elé.

NAPIRENDRE VÉTEL

25.	§

/1/ Az ülés napirendjére felvenni azon:
a.	) előterjesztéseket,
b.	) önálló indítványokat,
c.	) nem önálló indítványokat
lehet, amelyek a képviselő-testületi rendes ülést megelőző harmadik napig a polgármesterhez beérkeznek és megfelelnek a 27. § (3) bekezdésben foglaltaknak.

/2/ A polgármester által előterjesztett napirend elfogadásáról, illetve a napirendi pont tárgyalásának elutasításáról a képviselő-testület egyszerű többséggel dönt.

/3/ Amennyiben a polgármester által megállapított napirend valamely pontjához módosító indítvány érkezik az SZMSZ-ben meghatározott módon, a polgármester a módosító indítvány alapján a napirendet kiegészítheti, illetőleg módosíthatja. Amennyiben a polgármester a módosító indítvány alapján a napirend kiegészítését, módosítását nem javasolja, a képviselőtestület napirend előtt egyszerű többséggel szavaz arról, hogy a napirend az indítványnak megfelelően kiegészítésre, módosításra kerüljön-e.

/4/ A polgármester bármikor javasolhatja a napirend kiegészítését, vagy módosítását, amelyről a képviselő-testület egyszerű többséggel dönt.

/5/ A napirendi pontok tárgyalásának sorrendjét az alábbiak szerint kell meghatározni:
1./ rendeleti javaslatok,
2.	/ határozati javaslatok,
3.	/ beszámolók,
4.	/ tájékoztatók,

/6/ A polgármester indokolt esetben jogosult a napirendi pontok tárgyalási sorrendjét az /5/ bekezdésben foglaltaktól eltérően meghatározni, vagy megváltoztatni.

KÖLTSÉGVETÉS ÉS ZÁRSZÁMADÁS

26.	§

/1/ Ha a költségvetési rendeletet a képviselő-testület a költségvetési évben legkésőbb március 15-ig nem fogadta el, az átmeneti gazdálkodásról rendeletet alkot, amelyben felhatalmazást ad, hogy a helyi önkormányzat és költségvetési szervei a bevételeiket folytatólagosan beszedhessék, kiadásaikat teljesítsék.

/2/ Az átmeneti gazdálkodásról szóló rendeletben meg kell határozni a felhatalmazás időtartamát. A felhatalmazás az új költségvetési rendelet hatálybalépésének napján megszűnik.
/3/ Ha a képviselő-testület a költségvetési rendeletet a költségvetési év kezdetéig vagy az átmeneti gazdálkodásról szóló rendelet hatályvesztéséig nem alkotta meg, és az átmeneti gazdálkodásról rendeletet nem alkotott, vagy az átmeneti gazdálkodásról szóló rendelet hatályát vesztette, a polgármester jogosult a helyi önkormányzatot megillető bevételek beszedésére és az előző évi kiadási előirányzatokon belül a kiadások arányos teljesítésére.

/4/ A (3) bekezdés alapján folytatott gazdálkodásról a képviselő-testület részére a polgármester beszámol. A képviselő-testület az új költségvetési rendeletet az (1) és (3) bekezdés szerint beszedett bevételeket és teljesített kiadásokat az új költségvetési rendeletbe beépítve fogadja el.

/5/ A jegyző által elkészített zárszámadási rendelettervezetet a polgármester a költségvetési évet követő május hónap utolsó napjáig terjeszti a képviselő-testület elé. A képviselőtestület a zárszámadásról rendeletet alkot.

AZ ELŐTERJESZTÉSEK
27.	§

/1/ Előterjesztésnek minősül a képviselő-testület tagja, vagy a képviselő-testületi bizottság elnöke által előzetesen írásban benyújtott:
a.	) rendeleti javaslat,
b.	) határozati javaslat,
c.	) beszámoló és
d.	) tájékoztató

/2/ Előterjesztésnek minősül továbbá a /3/ bekezdésben foglaltaknak megfelelő, a nemzetiségi önkormányzat által előzetesen javasolt határozati javaslat, beszámoló, tájékoztató.

/3/ Az előterjesztés tartalmazza:
a.	) a tárgyat és a tényállást,
b.	) a lehetséges döntési változatokat és azok jogszabályi alapját,
c.	) a változatok indokait,
d.	) szükség szerint a határozati javaslatot és a felelőst valamint a határidő megjelölését,
e.	) a határozat hozatal módját ( minősített többség vagy egyszerű többség )

/4/ A 27. § /1/ bekezdés d) pont szerinti, szóban előadott tájékoztató kivételesen, a polgármester által engedélyezett esetben előterjesztésnek minősülhet.

ÖNÁLLÓ INDÍTVÁNYOK
28.	§

/1/ Önálló indítványként
a. /rendeleti javaslat,
b./határozati javaslat terjeszthető képviselő-testület elé.
/2/ Az önálló indítványt a polgármesternél kell legkésőbb az ülés napját megelőzően 5 munkanappal írásban előterjeszteni.

/3/ Az önálló indítvány benyújtására jogosult a
a.	) a polgármester,
b.	) az önkormányzati képviselő

/4/ Az önálló indítványnak tartalmaznia kell az előterjesztő nevét, az indítvány elnevezését és teljes szövegét, valamint az előterjesztő aláírását.

FELVILÁGOSÍTÁS KÉRÉSE
29.	§

A képviselő-testület tagja a képviselő-testületi ülésen a polgármestertől, alpolgármestertől, a jegyzőtől, a bizottság elnökétől önkormányzati ügyekben felvilágosítást kérhet, amelyre az ülésen - vagy legkésőbb harminc napon belül írásban - érdemi választ kell adni.

NEM ÖNÁLLÓ INDÍTVÁNYOK
30.	§
Valamely napirendi ponthoz kapcsolódóan:
a./módosító javaslat,
b./bizottsági ajánlás nyújtható be nem önálló indítványként.

MÓDOSÍTÓ JAVASLAT
31.	§
/1/ Az önálló indítványokhoz a polgármester, a bizottságok, a képviselő-testület tagjai és a jegyző módosító javaslatokat tehetnek.

/2/ A módosító javaslatot indokolással együtt, legkésőbb a képviselő-testületi ülést megelőző nap 12:00 óráig kell a polgármesternél előterjeszteni.

BIZOTTSÁGI AJÁNLÁS
32.	§

/1/ A képviselő-testület bizottsága a polgármester által a részére kiadott rendeleti javaslathoz, határozati javaslathoz - az ezekhez benyújtott módosító javaslatokat is értékelő, a 27. § (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő - ajánlást nyújthat be a képviselő-testületnek, a képviselő-testületi ülést megelőző nap 12:00 óráig.

/2/ A képviselő-testület, illetve a bizottságai által előterjesztett rendeleti javaslathoz, illetve határozati javaslathoz - ha ezek a nemzetiség érdekeit érintik - a nemzetiségi önkormányzat ajánlást nyújthat be a képviselő-testületnek.

/3/ Az ajánlásnak tartalmaznia kell a kisebbségi véleményt is.

33.	§

Az előterjesztésnek meg kell felelnie a 27. § (3) bekezdésben és a 28. § (4) bekezdésben előírt követelményeknek. Amennyiben az előterjesztések a jelen pontban megjelölt követelményeknek nem felelnek meg, az előterjesztés napirendre vételét a polgármester megtagadhatja.

KIZÁRÁS A DÖNTÉSHOZATALBÓL
34.	§

/1/ A képviselő-testület döntéshozatalából kizárható az, akit, vagy akinek a közeli hozzátartozóját az ügy személyesen érinti. A települési képviselő legkésőbb az adott napirend tárgyalása előtt köteles bejelenteni a személyes érintettséget. Közeli hozzátartozó alatt a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben meghatározott közeli hozzátartozót kell érteni.

/2/ A kizárásról az érintett települési képviselő kezdeményezésére, vagy bármely települési képviselő javaslatára a képviselő-testület dönt. A kizárt képviselőt a határozatképesség szempontjából jelenlévőnek kell tekinteni.

/3/ A kizárásról szóló döntéshez minősített többség szükséges.

/4/ Amennyiben a képviselő a személyes érintettségre vonatkozó bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget, a képviselő-testület - az érintettségről való tudomásszerzést követően - minősített többséggel dönt az érintett képviselő azon döntésből való kizárásáról, amelyben nem jelentette be személyes érintettségét.

/5/ Az érintett képviselő kizárása esetén a határozathozatalt meg kell ismételni. A kizárt képviselőt a határozatképesség szempontjából jelenlévőnek kell tekinteni
FELSZÓLALÁS AZ ÜLÉSEN
35.	§
/1/ A képviselő-testület ülésén szót kapnak:
a.	) meghívottak és az,
b.	) akinek az ülés elnöke szót ad.

/2/ Az /1/ bekezdés a.) pontjában megjelölt azon meghívottak, akiket kizárólag valamelyik napirend tárgyalásához hívtak meg, csak annak a napirendnek a vitájában vehetnek részt tanácskozási joggal.

A FELSZÓLALÓK HELYE
36.	§

A polgármester, a napirend előadója, a jegyző, az alpolgármester és a képviselők az ülésteremben kijelölt helyükről beszélhetnek.

FELSZÓLALÁS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET ÜLÉSÉN
37.	§

/1/ A képviselő-testületi ülésre meghívottak az ülésen a napirendi pontokhoz kapcsolódóan felszólalhatnak.

/2/ A polgármester indítványára a képviselő-testület bármely kérdést az ülés napirendjére vehet. A napirendre vételről a képviselő-testület egyszerű többséggel határoz.

/3/ A határozathozatal után a kisebbségi véleményt amennyiben arra a képviselő-testület tagja indítványt tesz, írásban kell foglalni és a jegyzőkönyvhöz kell csatolni.

38.	§

/1/ Egy felszólaló egy napirendi ponthoz legfeljebb két esetben szólhat hozzá. Az első felszólalás ideje 5 percnél, a második 3 percnél hosszabb nem lehet. Harmadik felszólalást a polgármester engedélyez legfeljebb 2 perc terjedelemben.

/2/ Az előadó, a közös önkormányzati hivatal napirendben érintett dolgozója, az alpolgármester, az ülés elnöke és a jegyző a napirendi kérdéshez a polgármester engedélyével, több alkalommal is hozzászólhatnak. A polgármester a napirendi ponthoz több alkalommal is hozzászólhat.

/3/ A tanácskozási joggal rendelkezők a napirend tárgyalása során legfeljebb egy esetben szólalhatnak fel. A jelen pont szerinti korlátozás nem vonatkozik arra az esetre, amennyiben az érintett a hozzá intézett kérdést válaszolja meg.

/4/ A hozzászólók sorrendjét az elnök határozza meg.

/5/ Amennyiben a képviselő egy felszólalásban név szerint lett megszólítva és erre észrevételt kíván tenni, egy alkalommal, legfeljebb 2 percben az ülésen felszólalhat.
VII. FEJEZET 
AZ ÖNKORMÁNYZAT RENDELETE
39.	§

Feladatkörében eljárva az önkormányzat törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, illetve törvényben kapott felhatalmazás alapján önkormányzati rendeletet alkot. Az önkormányzati rendelet más jogszabállyal nem lehet ellentétes.
A rendeletalkotás kezdeményezésére, előterjesztésére a 27-28 §- ban foglalt szabályok irányadóak.

AZ ÖNKORMÁNYZATI RENDELET MEGTÁRGYALÁSA
40.§
/1/ Rendeleti javaslatot a képviselő-testület tagjai tehetnek. A rendeleti javaslatot a polgármesterhez kell benyújtani.

/2/ A polgármester gondoskodik a rendeleti javaslatnak a képviselőkhöz és az általa meghatározott érdekeltekhez történő eljuttatásáról.

/3/ Az ülés elnöke a rendeleti javaslatot a képviselő-testület következő ülésén bejelenti és egyben kijelöli az előkészítésért felelős bizottságot /bizottságokat/, és meghatározza a módosító javaslatoknak az érintett bizottságokhoz történő benyújtásának határidejét

/4/ Amennyiben a javaslat több bizottság hatáskörét is érinti, akkor az elsődlegesen felelős bizottságot is meg kell jelölni.
41.§
A javaslatot - amennyiben megfelel a 27-28. §- ban foglaltaknak - a benyújtástól számított legkésőbb 45 napon belül a képviselő-testület ülésének napirendjére kell tűzni, határozati javaslattal.

SZAVAZÁS A RENDELETRŐL
42.§

/1/ A képviselő-testület a szavazás során először a módosító javaslatokról, majd a rendeleti javaslat egészéről dönt.

/2/ Ha a rendeleti javaslat ugyanazon részéhez több javaslatot is benyújtották, akkor a szavazás során a módosító indítványok benyújtásának sorrendjében kell szavazni.

AZ ÖNKORMÁNYZATI RENDELET KIHIRDETÉSE
43.§
/1/ Az önkormányzati rendeletet a polgármester és a jegyző írja alá.
/2/ Az önkormányzati rendelet kihirdetéséről és a hatályos önkormányzati rendeletek naprakészen tartásáról a jegyző gondoskodik.

/3/ Az önkormányzati rendelet hirdetmény útján a közös önkormányzati hivatal hirdetőtábláján kerül kihirdetésre.

/4/ A képviselő-testület által elfogadott rendeletek és határozatok Tiszanána község honlapján is elhelyezésre kerülnek.
VIII. FEJEZET
A SZAVAZÁS RENDJE
44.§
/1/ A képviselő-testület a vita lezárása és a zárszó után rendeletet alkot, vagy határozatot hoz.
/2/ A szavazás előtt a jegyző - törvényességi kérdésben - észrevételt tehet.
/3/ Az ülés elnöke a napirendi pont során előterjesztett és a vitában elhangzott konkrét határozati javaslatokat egyenként bocsátja szavazásra. Előbb a módosító indítványokról, majd az előterjesztésben szereplő határozatokról, javaslatokról dönt a testület.

HATÁROZATHOZATAL
45.§

Minősített többség szükséges a
a.	) a rendeletalkotáshoz;
b.	) a képviselő-testület szervezetének kialakítása és működésének meghatározásához, a törvény által a képviselő-testület hatáskörébe utalt választáshoz, kinevezéshez, vezetői megbízáshoz;
c.	) önkormányzati társulás létrehozásához, megszüntetéshez, abból történő kiváláshoz, a társulási megállapodás módosításához, társuláshoz, érdekképviseleti szervezethez való csatlakozáshoz, abból történő kiváláshoz;
d.	) megállapodáshoz külföldi önkormányzattal való együttműködésről, nemzetközi önkormányzati szervezethez való csatlakozáshoz, abból történő kiváláshoz;
e.	) intézmény alapításához, átszervezéséhez, megszüntetéséhez;
f.	) az önkormányzati képviselő kizárásához,
g.	) az összeférhetetlenség, valamint a méltatlanság megállapításához,
h.	) a képviselői megbízatás megszűnéséről való döntéshez, valamint
i.	) zárt ülés elrendeléséhez az önkormányzat vagyonával való rendelkezés esetén, továbbá az
általa kiírt pályázat feltételeinek meghatározásakor, a pályázat tárgyalásakor, ha a nyilvános
tárgyalás az önkormányzat vagy más érintett üzleti érdekét sértené.
j.) a képviselő-testület által alapított díjak, kitüntetések odaítéléséhez

NYÍLT SZAVAZÁS
46.§

A képviselő-testület a döntéseit nyílt szavazással hozza. A nyílt szavazás kézfeltartással történik. A szavazatok összeszámlálásáról az ülés elnöke gondoskodik. Ha a szavazás eredménye felől kétség merül fel, és bármely képviselő-testületi tag kéri, az elnök köteles a szavazást egy alkalommal megismételni.

NÉV SZERINTI SZAVAZÁS
47.§

/1/ Nyílt szavazás esetén legalább 2 képviselőnek a szavazás megkezdése előtt benyújtott javaslatára név szerinti szavazást kell tartani.
/2/ A név szerinti szavazás esetén a jegyző ABC sorrendben felolvassa a képviselők névsorát. A képviselők "igen", "nem", "tartózkodom" nyilatkozattal szavaznak.
A jegyző a szavazatot a névsoron feltünteti, a szavazatokat összeszámolja és a szavazás eredményét - a névsorral együtt - átadja az elnöknek. A szavazás eredményét az elnök hirdeti ki. A külön hitelesített névsort a jegyzőkönyvhöz kell csatolni.

/3/ Nem lehet név szerinti szavazást tartani a bizottság létszáma és összetétele tekintetében, valamint a tanácskozások lefolytatásával összefüggő (ügyrendi javaslatot tartalmazó) kérdésekben.
TITKOS SZAVAZÁS
48.§
/1/ A titkos szavazás elrendelésére, zárt ülés esetén javaslatot tehet:
a.	) az ülés elnöke,
b.	) bármely önkormányzati képviselő.
A képviselő-testület a titkos szavazás elrendeléséről egyszerű szótöbbséggel dönt.

/2/ A szavazás borítékba helyezett szavazólapon, urna igénybevételével történik.

/3/ Titkos szavazásnál 3 tagú szavazatszedő bizottság jár el.

/4/ A szavazatszedő bizottságot a Pénzügyi és Településfejlesztési Bizottság elnöke  a Szociális és Egészségügyi Bizottság elnöke, és az Oktatási,- Kulturális,- Idegenforgalmi és Sport Bizottság elnöke alkotják.
A TITKOS SZAVAZÁS EREDMÉNYÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSA
49.§

A szavazatszedő bizottság összeszámolja a szavazatokat, megállapítja az érvényes és érvénytelen szavazatok számát és a szavazásról jegyzőkönyvet készít.
50.§

A szavazatszedő bizottság jegyzőkönyve tartalmazza:
a./ a szavazás helyét és napját,
b./ kezdetét és véget,
c./ a szavazatszedő bizottság tagjainak nevét és tisztségét,
d./ a szavazás során felmerült körülményeket,
e./ a szavazás során tett megállapításait és a hozott határozatokat,
f./ a szavazás eredményét.
51.§

A szavazásról készült jegyzőkönyvet a szavazatszedő bizottság tagjai, a jegyzőkönyv vezetője aláírják.

52.§

A szavazás eredményéről a bizottság elnöke a képviselő-testületnek - a jegyzőkönyv ismertetésével - jelentést tesz.

A JEGYZŐKÖNYV
53.§

/1/ A képviselő-testület üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza:
a)	a testületi ülés helyét;
b)	időpontját;
c)	a megjelent önkormányzati képviselők nevét;
d)	a meghívottak nevét, megjelenésük tényét;
e)	a javasolt, elfogadott és tárgyalt napirendi pontokat;
f)	az előterjesztéseket;
g)	az egyes napirendi pontokhoz hozzászólók nevét, részvételük jogcímét, a hozzászólásuk, továbbá az ülésen elhangzottak lényegét;
h)	a szavazásra feltett döntési javaslat pontos tartalmát;
i)	a döntéshozatalban résztvevők számát;
j) a döntésből kizárt önkormányzati képviselő nevét és a kizárás indokát;
k) a jegyző jogszabálysértésre vonatkozó jelzését;
l) a szavazás számszerű eredményét;
m) a hozott döntéseket.
/2/ A jegyzőkönyv tartalmazza továbbá:
a)	az ülés megnyitásának idejét,
b)	a szóban előterjesztett határozati javaslatokat,
c)	a határozathozatal módját,
d)	szükség esetén az elnök intézkedéseit,
e)	a képviselő-testület ülésén történt fontosabb eseményeket,
f)	az ülés bezárásának idejét.
/3/ A jegyzőkönyv eredeti példányának elválaszthatatlan mellékleteit képezi:
a)	a meghívó,
b)	az írásos előterjesztések, képviselői önálló indítványok, interpellációk, nem önálló
indítványok,
c)	a jelenléti ív,
d)	a titkos szavazási jegyzőkönyv 1 példánya,
e)	a benyújtott hozzászólások,
f)	az észrevételek,
g)	név szerinti szavazásról készült névsor.

54.§

/1/ A települési képviselő kérésére az írásban is benyújtott hozzászólását a jegyzőkönyvhöz kell mellékelni, illetve a véleményét rögzíteni kell a jegyzőkönyvben.

/2/ A jegyző a jogszabálysértésre vonatkozó észrevételét a képviselő-testület jegyzőkönyvének az Njt-re történő feltöltésekor a jegyzőkönyvhöz csatolja. A jegyzőkönyv egy példányát az irattárban kell elhelyezni.
IX. FEJEZET BIZOTTSÁGOK
55.§
/1/ A képviselő-testület a döntéseinek előkészítésére, átruházott hatáskörben döntések meghozatala, illetve a döntések végrehajtásának szervezésére és ellenőrzésére állandó vagy ideiglenes bizottságokat hozhat létre.

/2/ A bizottságok belső működési szabályait a jogszabályok keretei között és e rendeletben foglaltaknak megfelelően saját maguk határozzák meg.

BIZOTTSÁGOK TAGJAI
56.§
/1/ A bizottságnak legalább 2 fő önkormányzati képviselő tagja van.
/2/ Bármelyik képviselő tanácskozási joggal részt vehet bármely bizottság ülésén.

/3/ Egy képviselő legfeljebb 2 állandó bizottságnak lehet tagja.

A BIZOTTSÁGOK MUNKATERVE
57§

A bizottságok a képviselő-testület munkatervéhez igazodóan, saját munkatervük alapján végzik tevékenységüket.
A BIZOTTSÁG MŰKÖDÉSE
58.§

/1/ A bizottság ülését a bizottság elnöke hívja össze és vezeti. Indokolt esetben a polgármester is indítványozhatja a bizottság összehívását.

/2/ Az elnök köteles összehívni a bizottságot:
a./ a képviselő-testület határozatára,
b./ a polgármester indítványára,
c./ illetve a munkaterv alapján.

/3/ Bármely képviselő írásban javasolhatja a bizottság elnökének a bizottság feladatkörébe tartozó ügy megtárgyalását, amelyet az elnök a bizottság legközelebbi ülésén köteles a bizottság elé kell terjeszteni és tárgyalásához a képviselőt meg kell hívni.

BIZOTTSÁGOK LÉTREHOZÁSA
59.§

/1/ Bizottságot a képviselő-testület jogosult létrehozni. A képviselő-testület az alábbi állandó bizottságokat hozza létre:
a.	/ Pénzügyi és Településfejlesztési Bizottság
b.	/ Oktatási,- Kulturális,- Idegenforgalmi és Sport Bizottság
c.	/ Szociális és Egészségügyi Bizottság
d.	/ Vagyonnyilatkozatokat és Összeférhetetlenségi Ügyeket Vizsgáló Bizottság

/2/ A képviselő-testület esetenkénti feladatokra ideiglenes bizottságokat hozhat létre, melyeknek működésére az állandó bizottságok működésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.

/3/ A képviselő-testület munkatervében megjelölt előterjesztéseket a kijelölt bizottságok előkészítik, és a képviselő-testület elé terjesztés érdekében a polgármesternek - a 27-28. §- ban foglaltaknak megfelelő módon - benyújtják.

/4/ A bizottsági döntéshozatalból való kizárásról  a bizottság dönt, egyszerű szótöbbséggel.

X. fejezet

TANÁCSNOK
60.§

A képviselő-testület a polgármesternek vagy bármely önkormányzati képviselőnek a javaslatára az önkormányzati képviselők közül, minősített többséggel tanácsnokokat választhat. A tanácsnok felügyeli a képviselő-testület által meghatározott önkormányzati feladatkörök ellátását.

XI. FEJEZET POLGÁRMESTER
61.§

/1/ Tiszanána község polgármestere megbízatását főállásban látja el.

/2/ A polgármester jogai és kötelezettségei a megválasztásával keletkeznek, a megbízatás megszűnésével szűnnek meg. A polgármester tekintetében a munkáltatói jogokat a képviselő-testület gyakorolja.
62.§

A polgármester törvényben, vagy annak felhatalmazása alapján kormányrendeletben meghatározott feladatait, hatósági hatásköreit az SZMSZ mellékletét képező hatásköri lista tartalmazza.

63.§

/1/ A polgármester
a)	a képviselő-testület döntései szerint és saját hatáskörében irányítja a polgármesteri hivatalt, a közös önkormányzati hivatalt;
b)	a jegyző javaslatainak figyelembevételével meghatározza a polgármesteri hivatalnak, a közös önkormányzati hivatalnak feladatait az önkormányzat munkájának a szervezésében, a döntések előkészítésében és végrehajtásában;
c)	dönt a jogszabály által hatáskörébe utalt államigazgatási ügyekben, hatósági
hatáskörökben, egyes hatásköreinek gyakorlását átruházhatja az alpolgármesterre, a jegyzőre,
a közös önkormányzati hivatal ügyintézőjére;
d)	a jegyző javaslatára előterjesztést nyújt be a képviselő-testületnek a hivatal belső szervezeti tagozódásának, létszámának, munkarendjének, valamint ügyfélfogadási rendjének meghatározására;
e)	a hatáskörébe tartozó ügyekben szabályozza a kiadmányozás rendjét;
f)	gyakorolja a munkáltatói jogokat a jegyző, és az irodavezető tekintetében;
g)	gyakorolja az egyéb munkáltatói jogokat az alpolgármester és az önkormányzati
intézményvezetők tekintetében.
/2/ A polgármester az /1/ bekezdésben foglaltakon túl:
a.	) segíti a települési képviselők és a bizottságok munkáját,
b.	) összehívja és vezeti a képviselő-testület üléseit,
c.	) képviseli a képviselő-testületet,
d.	) önkormányzati rendeleteket, valamint a képviselő-testület ülésein készült jegyzőkönyvet aláírja,
e.	) saját hatáskörében összehívhat települési képviselőket és külső szakértőket.

/3/ A polgármester egyéb feladatai:
-	segíti a település fejlődését,
-	az önkormányzati vagyon megőrzéséről, annak gyarapításáról gondoskodik,
-	elősegíti a közszolgáltatás fejlesztését,
-	együttműködik a társadalmi szervezetekkel és a lakosság önszerveződő közösségeivel,
-	biztosítja az önkormányzat demokratikus működését, széles körű nyilvánosságát.

/4/ Amennyiben a polgármester a képviselő-testület döntését a helyi önkormányzat érdekeit sértőnek tartja, ugyanazon ügyben - a Mötv-ben meghatározott ügyek kivételével - egy alkalommal kezdeményezheti az ismételt tárgyalást. A kezdeményezést az ülést követő három napon belül nyújthatja be, a képviselő-testület a benyújtás napjától számított tizenöt napon belül minősített többséggel dönt. A döntést addig végrehajtani nem lehet, amíg arról a képviselő-testület a megismételt tárgyalás alapján nem dönt.

/5/ Amennyiben a képviselő-testület - határozatképtelenség vagy határozathozatal hiánya miatt - két egymást követő alkalommal ugyanazon ügyben nem hozott döntést, a polgármester a - a Mötv-ben meghatározott ügyek kivételével - döntést hozhat. A polgármester a döntésről a képviselő-testületet a következő ülésen tájékoztatja.

/6/ A polgármester a képviselő-testület utólagos tájékoztatása mellett, a Mötv-ben meghatározott ügyek kivételével dönthet a két ülés közötti időszakban felmerülő, halaszthatatlan, a képviselő-testület hatáskörébe tartozó önkormányzati ügyekben.

/7/ A polgármester olyan döntéseihez, amely az önkormányzatnak nettó 1.000.000.Ft. feletti összegben jelent pénzügyi kiadást, a Pénzügyi és Településfejlesztési Bizottság hozzájárulására van szükség.

/8/ A polgármesternek a bizottságok működésével összefüggő feladatai:
a.	) összehívhatja a bizottságot
b.	) felfüggesztheti a bizottság döntésének végrehajtását, ha az ellentétes a képviselő-testület határozatával, vagy sérti az önkormányzat érdekeit. A felfüggesztett döntésről a képviselőtestület a következő ülésen határoz.

/9/ A polgármester az önkormányzati, valamint a közigazgatási feladatait, hatásköreit a közös önkormányzati hivatal közreműködésével látja el.

/10/ A polgármester nem végezhet olyan tevékenységet, amely Tiszanána község érdekeit sérti, vagy az ellen irányul.
ALPOLGÁRMESTER
64.§

/1/ A képviselő-testület a saját tagjai közül a polgármester javaslatára titkos szavazással a polgármester helyettesítésére, munkájának segítésére társadalmi megbízatású alpolgármestert választ.
/2/ Az alpolgármester a polgármester irányításával látja el feladatait.
65.§
/1/ Az alpolgármester megbízása alapján a polgármester helyettesítését látja el.
/2/ A polgármestert helyettesítő alpolgármester jogai és kötelezettségei a polgármesterével azonosak. Tevékenységéről köteles az önkormányzatot évente, a polgármestert folyamatosan tájékoztatni.

/3/ Az alpolgármester a polgármester irányításával döntés-előkészítő, koordináló és ellenőrzési feladatokat lát el.

/4/ Az alpolgármester nem végezhet olyan tevékenységet, amely Tiszanána község érdekeit sérti, vagy az ellen irányul.
A JEGYZŐ
66.§

A polgármester - pályázat alapján - a jogszabályban megállapított képesítési követelményeknek megfelelő jegyzőt nevez ki, határozatlan időre.
67.§
/1/ A jegyző gondoskodik az önkormányzat működésével kapcsolatos feladatok ellátásáról. 
/2/ A jegyző
a)	dönt a jogszabály által hatáskörébe utalt államigazgatási ügyekben;
b)	gyakorolja a munkáltatói jogokat a közös önkormányzati hivatal köztisztviselői és munkavállalói tekintetében, továbbá gyakorolja az egyéb munkáltatói jogokat az irodavezető tekintetében;
c)	gondoskodik az önkormányzat működésével kapcsolatos feladatok ellátásáról;

d)	tanácskozási joggal vesz részt a képviselő-testület, a képviselő-testület bizottságának ülésén;
e)	jelzi a képviselő-testületnek, a képviselő-testület szervének és a polgármesternek, ha a döntésük, működésük jogszabálysértő;
f)	évente beszámol a képviselő-testületnek a hivatal tevékenységéről;
g)	döntésre előkészíti a polgármester hatáskörébe tartozó államigazgatási ügyeket;
h)	dönt azokban a hatósági ügyekben, amelyeket a polgármester ad át;
i)	dönt a hatáskörébe utalt önkormányzati és önkormányzati hatósági ügyekben;
j) a hatáskörébe tartozó ügyekben szabályozza a kiadmányozás rendjét;
k) rögzíti a talált dolgok nyilvántartásába a talált idegen dologgal kapcsolatos a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló törvény szerinti adatokat, valamint a talált idegen dolog tulajdonosnak történő átadást követően törli azokat.

/3/ A jegyző feladatai és kötelezettségei továbbá:
a)	a képviselő-testületi ülésen, az előterjesztés vitájában szavazás előtt törvényességi
észrevételt tesz, ha bármely javaslatot érintően indokoltnak tartja
b)	gondoskodik a képviselő-testületi ülés jegyzőkönyvének elkészítéséről, amelyet aláír,
c)	köteles jelezni a képviselő-testületnek, a bizottságoknak és a polgármesternek, ha döntésüknél jogszabálysértést észlel, ezen észrevételét a képviselő-testület jegyzőkönyvének felterjesztésekor a jegyzőkönyvhöz csatolja,
d)	a képviselő-testületi ülés jegyzőkönyvét az ülést követő 15 napon belül köteles az Njt-re feltölteni,
e)	rendszeresen tájékoztatást ad a polgármesternek, a képviselő-testületnek, bizottságoknak az önkormányzat munkáját érintő jogszabályokról.

/4/ A  jegyző elvégzi az önkormányzati rendelet szakmai előkészítésével kapcsolatos feladatokat.

/5/ A jegyző vezeti a képviselő-testület hivatalát, amellyel kapcsolatban:
a)	megszervezi a hivatal munkáját.
b)	ügyfélfogadást tart ügyfélfogadási időben.
c)	döntésre előkészíti a polgármester hatáskörébe tartozó államigazgatási ügyeket.
d)	dönt azokban a hatósági ügyekben, amelyeket a polgármester ad át.
e)	dönt a hatáskörébe utalt ügyekben.
f)	a hatáskörébe tartozó ügyekben szabályozza a kiadmányozás rendjét.

g)	gyakorolja a munkáltatói jogokat a képviselő-testület hivatalának köztisztviselői tekintetében. A kinevezéshez, vezetői megbízáshoz, felmentéshez, vezetői megbízás visszavonásához, bérezéséhez, jutalmazáshoz - a polgármester által meghatározott körben, - a polgármester egyetértése szükséges.
h)	ellátja az államigazgatási tevékenység egyszerűsítésével, korszerűsítésével kapcsolatos feladatokat.

/6/ A jegyző nem végezhet olyan tevékenységet, amely Tiszanána község érdekeit sérti, vagy az ellen irányul.
                                                                     XII. FEJEZET 
AZ ÖNKORMÁNZATI KÉPVISELŐK JOGÁLLÁSA
69.§
/1/ A képviselőt megilletik az önkormányzati törvényben és az SZMSZ-ben foglalt jogok és terhelik a kötelezettségek, az önkormányzati képviselők jogai és kötelezettségei azonosak.

/2/ A települési képviselő a település egészéért vállalt felelősséggel képviseli a választóinak érdekeit.
70.§

/1/ Az önkormányzati képviselő:
a)	a képviselő-testület ülésén - a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott módon -kezdeményezheti rendelet megalkotását vagy határozat meghozatalát;
b)	a képviselő-testület ülésén a polgármestertől, alpolgármestertől, a jegyzőtől, a bizottság elnökétől önkormányzati ügyekben felvilágosítást kérhet, amelyre az ülésen - vagy legkésőbb harminc napon belül írásban - érdemi választ kell adni;
c)	kérésére az írásban is benyújtott hozzászólását a jegyzőkönyvhöz kell mellékelni, vagy kérésére a véleményét rögzíteni kell a jegyzőkönyvben;
d)	tanácskozási joggal részt vehet a képviselő-testület bármely bizottságának nyilvános vagy zárt ülésén, javasolhatja a bizottság elnökének a bizottság feladatkörébe tartozó ügy megtárgyalását, amelyet a bizottság legközelebbi ülése elé kell terjeszteni és tárgyalására az önkormányzati képviselőt meg kell hívni.
e)	kezdeményezheti, hogy a képviselő-testület vizsgálja felül bizottságának, a
polgármesternek, a jegyzőnek - a képviselő-testület által átruházott - önkormányzati ügyben
hozott döntését;
f)	megbízás alapján képviselheti a képviselő-testületet;
g)	a polgármestertől igényelheti a képviselői munkájához szükséges tájékoztatást,
h)	közérdekű ügyben kezdeményezheti a polgármester intézkedését, amelyre annak harminc napon belül érdemi választ kell adni;
i)	a testületi munkában való részvételhez szükséges időtartam alatt a munkahelyén felmentést
élvez a munkavégzés alól. Az emiatt kiesett jövedelmét a képviselő-testület téríti meg,
melynek alapján az önkormányzati képviselő társadalombiztosítási ellátásra is jogosult.
j) köteles a testületi üléseken megjelenni, a képviselő-testület munkájában és döntéshozatali
eljárásában részt venni;
k) eskütételét követően három hónapon belül köteles részt venni a kormányhivatal által szervezett képzésen;
l) köteles kapcsolatot tartani a választópolgárokkal, akiknek évente legalább egy alkalommal tájékoztatást nyújt képviselői tevékenységéről.

/2/ A képviselő nem végezhet olyan tevékenységet, amely Tiszanána község érdekeit sérti, vagy az ellen irányul. A képviselő az arra kijelölt helyiségben az általa meghatározott időpontban fogadónapot tarthat.

/3/ Az önkormányzati képviselő köteles:képviselőhöz méltó magatartást tanúsítani, a képviselő-testület és szervei tekintélyét, jó hírnevét megóvni.

XIII.FEJEZET
KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATAL
71.§
/1/ Az önkormányzat képviselő-testülete az önkormányzat működésével, valamint a polgármester és a jegyző feladat- és hatáskörébe tartozó ügyek döntésre való előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására közös önkormányzati hivatalt hoz létre. A hivatal közreműködik az önkormányzatok egymás közötti, valamint az állami szervekkel történő együttműködésének összehangolásában.

/2/ A közös önkormányzati hivatal a roma nemzetiségi önkormányzat munkájához a következő segítséget nyújtja:
a./ meghívók, előterjesztések elkészítése, egyéb adminisztrációs feladatok,
b./az ülésekről jegyzőkönyv elkészítése, feltöltése az Njt-re,
c. /jogszabályok hozzáférési lehetőségének biztosítása,
d./ nemzetiségi önkormányzat üléseire helyiség biztosítása,
e./ nemzetiségi önkormányzat gazdálkodási feladatainak ellátása, költségvetés, beszámoló elkészítése,     
     könyvelés.
XIV.FEJEZET
KÖZMEGHALLGATÁS
72.§
A képviselő-testület évente legalább egyszer előre meghirdetett időpontban közmeghallgatást tart, amelyen a helyi lakosság és a helyben érdekelt szervezetek képviselői a helyi közügyeket érintő kérdéseket és javaslatot tehetnek. Az elhangzott javaslatra, kérdésre a közmeghallgatáson vagy legkésőbb tizenöt napon belül választ kell adni.
XV.FEJEZET
73.§
Az önkormányzat tulajdonára és gazdálkodására vonatkozó legfontosabb szabályokat külön rendelet határozza meg.
XVI. FEJEZET
ZÁRÓ ÉS HATÁLYBALÉPTETŐ RENDELKEZÉSEK
74.§
/1/ A rendelet kihirdetését követő napon lép hatályba.

/2/ Jelen rendelet hatályba lépésével Tiszanána község Önkormányzatának Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2014. (XII.22.), 13/2015.(IX.28.) és 1/2017.(I.27.) önkormányzati rendeletek hatályukat vesztik.

Jelen rendeletet Tiszanána Község Önkormányzatának Képviselő-testülete 2018. március 29-én megtartott ülésén fogadta el.

TISZANÁNA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATI SZERVEINEK HATÁSKÖRI LISTÁJÁRÓL

Tiszanána község Önkormányzata a hatásköri jegyzékét az alábbiak szerint állapítja meg:

I. FEJEZET

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET KIZÁRÓLAGOS HATÁSKÖRÉBE TARTOZÓ
FELADATOK

/1/ Önkormányzati rendelet megalkotása.

/2/ Szervezetének kialakítása és működésének meghatározása, a törvény által hatáskörébe utalt választás, kinevezés és, vezetői megbízás.

/3/ A helyi népszavazás elrendelése, kitüntetések és elismerő címek alapítása.

/4/ A gazdasági program, a hitelfelvétel, a kötvénykibocsátás, a kölcsönfelvétel vagy más adósságot keletkeztető kötelezettségvállalás, alapítványi forrás átvétele és átadása.

/5/ Önkormányzati társulás létrehozása, megszüntetése, abból történő kiválás, a társulási megállapodás módosítása, társuláshoz, érdekképviseleti szervezethez való csatlakozás, abból történő kiválás.

/6/ Megállapodás külföldi önkormányzattal való együttműködésről, nemzetközi önkormányzati szervezethez való csatlakozás, abból történő kiválás.
/7/ Intézmény alapítása, átszervezése, megszüntetése.
/8/ Közterület elnevezése, köztéri szobor, műalkotás állítása.
/9/ Eljárás kezdeményezése az Alkotmánybíróságnál.
/10/ A bíróságok ülnökeinek megválasztása.
/11/ Állásfoglalás intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, ellátási, szolgáltatási körzeteiről, ha a szolgáltatás a települést is érinti.

/12/ A települési képviselő, polgármester méltatlansági és a vagyonnyilatkozati eljárással kapcsolatos, továbbá összeférhetetlenségi ügyében való döntés.
/13/ Az önkormányzati képviselői megbízatás megszűnéséről való döntés, ha a képviselő egy éven át nem vesz részt a képviselő-testület ülésén.
/14/ A településfejlesztési eszközök és a településszerkezeti terv jóváhagyása. 
/15/ Területszervezési kezdeményezés. 
/16/ Közmeghallgatás tartása
                            BIZOTTSÁGOKKAL KAPCSOLATOS KÉPVISELŐ-     TESTÜLETI HATÁSKÖRÖK

2. §
/1/ A képviselő-testület minősített többséggel határozza meg bizottsági szervezetét, azoknak hatáskörét, és választja meg a bizottságok elnökeit.

/2/ A képviselő-testület meghatározza azokat az előterjesztéseket, amelyeket bizottság nyújt be, továbbá amely előterjesztések a bizottság állásfoglalásával nyújthatók be a képviselő-testületnek.

/3/ A képviselő-testület döntési jogot adhat bizottságainak, és a bizottság döntését felülvizsgálhatja, önkormányzati rendeletben hatósági hatáskört állapíthat meg bizottságának.

A POLGÁRMESTERREL KAPCSOLATOS KÉPVISELŐ-TESTÜLETI JOGKÖRÖK

Polgármester fölött a képviselő-testület gyakorolja a munkáltatói jogokat

AZ ALPOLGÁRMESTERREL, KAPCSOLATOS 
KÉPVISELŐ-TESTÜLETI
JOGKÖRÖK

4. §
A képviselő-testület a polgármester javaslatára, titkos szavazással, minősített többséggel a polgármester helyettesítésére alpolgármestert választ.
/1/ A képviselő-testület hatáskörébe tartozik a helyi választási bizottság és a szavazatszámláló bizottság tagjainak és póttagjainak megválasztása a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény rendelkezései szerint.
/2/ A képviselő-testület hatáskörébe tartozik a helyi népszavazás kiírása

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET TŰZ ELLENI VÉDEKEZÉSSEL KAPCSOLATOS
FELADATAI
6.	§

/1/ Szükség szerint gondoskodik az önkormányzati tűzoltóság fenntartásáról, működtetéséről és fejlesztéséről,

/2/ Elrendelheti az irányítása alá tartozó tűzoltóság rendkívüli készenléti szolgálatát,

/3/ Működtetés esetén beszámoltatja az önkormányzati tűzoltóparancsnokot.

/4/ A katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter tájékoztatása mellett megszüntetheti az önkormányzati tűzoltóságot. A minisztert a döntésről legalább fél évvel a megszüntetés tervezett időpontja előtt kell értesíteni.

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET KOMMUNÁLIS IGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS
FELADATAI
7.	§
/1/ A képviselő-testület feladata köztemetők létesítése, bővítése, fenntartása, bezárása, megszüntetése, kiürítése, újra használatba vétele, halotthamvasztó létesítése, üzemeltetésük rendeleti szabályozása.

/2/ A képviselő-testület feladata a települési folyékony hulladék leeresztő helyének kijelölése, valamint a közcélú ártalmatlanító telep létesítése, szeméttelep létesítése, megszüntetése, működésük rendeleti szabályozása.

/3/ A közterület tisztántartásával és a lomtalanítási akciókkal kapcsolatos feladatok ellátásáról képviselő-testület gondoskodik.

8.§

/1/ Az újrahasznosításra alkalmassá tett állami tulajdonú földek önkormányzat tulajdonába való ingyenes átvétele nettó 1.000.000.Ft. érték fölött
/2/ Az önkormányzat részére felajánlott föld vagy egyéb vagyontárgy elfogadása nettó 1.000.000.Ft. érték fölött

9.§.
Térképészeti határkiigazítás véleményezése, jogszabály által meghatározott körben földrajzi nevek megállapítása, megváltoztatása.
10.	§

A közterületen található állati eredetű melléktermék elszállítása és ártalmatlanná tétele.

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET KÖRNYEZETVÉDELEMMEL KAPCSOLATOS
FELADATAI
11.	§

/1/  Helyi  jelentőségű  természeti   értékek  védetté  nyilvánítása,   megóvásáról, őrzéséről,
fenntartásáról, bemutatásáról, valamint helyreállításáról történő gondoskodás.
/2/ A területek zajvédelmi szempontból fokozottan védetté nyilvánítása. A légszennyezettség
szempontjából ökológiailag sérülékeny területek kijelölésével kapcsolatos eljárásban való
közreműködés.
/3/ Csendes övezet kialakításának elrendelése a zaj ellen fokozott védelmet igénylő létesítmény körül.
/4/ Helyi zaj - és rezgésvédelmi szabályok megállapítása.
/5/ Rendelettel rendkívüli levegőtisztaság-védelmi intézkedési terv / füstköd riadóterv / megállapítása.
/6/ A háztartási tevékenységgel okozott légszennyezésre vonatkozó egyes sajátos, valamint az avar és kerti hulladék égetésére vonatkozó szabályok rendelettel történő megállapítása. 
/7/ Az önkormányzati környezetvédelmi alappal való rendelkezés és gazdálkodás. 
/8/ Az önálló települési környezetvédelmi program jóváhagyása.
/9/ A környezetvédelmi feladatok megoldására önkormányzati rendeletet bocsát ki, illetőleg határozatot hoz.
12.§
/1/ Rendezési tervek jóváhagyása - belterület határvonalának megállapítása. 
/2/ Telekalakítási és építési tilalom - rendeletben történő - elrendelése. 
/3/ Elfogadja a Helyi Építési Szabályzatról szóló rendeletet.
/4/ A képviselő-testület rendeletben állapítja meg a helyi építészeti értékek védelme érdekében
a)	a védetté nyilvánításról,
b)	a védettség megszüntetésének eljárási szabályairól,
c)	a védettség érdekében biztosított önkormányzati támogatási  és ösztönző rendszer mértékéről és módjáról szóló szabályokat.

/5/ A képviselő-testület rendeletben állapítja meg a településkép védelme érdekében a reklámok, reklámberendezések és cégérek elhelyezésének, alkalmazásának követelményeiről, feltételeiről és tilalmáról szóló szabályokat,

/6/ A képviselő-testület rendeletben állapítja meg azon - jogszabályban építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött - építési tevékenységek, rendeltetésváltoztatások és reklámelhelyezések körét, amelyek megkezdését településképi bejelentési eljáráshoz köti, valamint a településképi bejelentési eljárás részletes szabályait,

/7/ A képviselő-testület rendeletben állapítja meg a helyi építészeti-műszaki tervtanács létrehozásáról, működési feltételeiről, eljárási szabályainak megállapításáról szóló szabályokat,

/8/ A képviselő-testület rendeletben állapítja meg a településképi kötelezési és a településképi véleményezési eljárás részletes szabályait, a településképi kötelezettség megszegése és végrehajtása esetén alkalmazható bírság esetköreit és mértékét.

A KÉPVISELŐ –TESTÜLET VÍZGAZDÁLKODÁSSAL KAPCSOLATOS FELADATAI 

13.§

/1/ Vízközmű társulati beruházásban megvalósult lakossági, illetve települési szükségletet kielégítő vízmű és csatornamű belterületi vízelvezetőmű szakszerű üzemeltetéséről gondoskodás. Ennek keretében dönt a közszolgáltatás biztosításának szervezeti formájáról.

/2/ Vízkorlátozási terv jóváhagyása, vízfogyasztás rendjének meghatározása.

/3/ Közfürdő létesítése.
/4/ Nagyfogyasztónál ipari víz célra felhasznált ivóvízkeret megállapítása.

/5/ A helyi vízi közüzemi tevékenység fejlesztésére vonatkozó - a vízgazdálkodás országos koncepciójával és a jóváhagyott nemzeti programokkal összehangolt tervek kialakítása és végrehajtása.

/6/ A közműves vízellátás körében a települési közműves vízszolgáltatás korlátozására vonatkozó terv jóváhagyásáról és a vízfogyasztás rendjének megállapításáról való gondoskodás.

/7/ A vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos önkormányzati hatósági feladatok ellátása.

/8/ A természetes vizek fürdésre alkalmas partszakaszainak és azzal összefüggő vízfelületének kijelölése.

/9/ A helyi vízrendezés és vízkárelhárítás, az árvíz- és belvízelvezetés.

/10/ A képviselő-testület önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a)	a közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b)	a közszolgáltató megnevezését, valamint annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen ellátni köteles és az ártalmatlanítás céljából történő átadási helyet;
c)	a közszolgáltatás ellátásának rendjét, módját és időtartamát, a közszolgáltató és az
ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit, valamint a közszolgáltatásra
vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d)	a közszolgáltatás igénybevételére vonatkozó kötelezettséget, a közszolgáltatás
igénybevételének módját és feltételeit;
e)	az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények és a szolgáltatás ingyenességének eseteit;
f)	az üdülőingatlanokra, az időlegesen használt és a nem használt ingatlanokra vonatkozó sajátos szabályokat;
g)	a közszolgáltatással összefüggő személyes adatok (a természetes személyazonosító adatok, valamint a lakcím) kezelésére vonatkozó rendelkezéseket.
e)	
      A KÉPVISELŐTESTÜLET KÖZLEKEDÉSSEL KAPCSOLATOS FELADATAI

14.§

/1/ A képviselő-testület gondoskodik
a)	a gyalogos-átkelőhelyek megvilágításáról a település belterületén,
b)	a gyalogos-átkelőhelyhez vezető szilárd burkolatú járda, gyalogút, kerékpárút és gyalogos felálló hely, a kiemelt szegélyen vagy padkán kívüli gyalogos korlátok, egyéb gyalogos biztonsági berendezések létesítéséről és fenntartásáról 1.000.000.Ft értékhatár felett,

c)	a gyalogosok részére szolgáló vasúti gyalogos-átkelőhely és a kizárólag kerékpárosok
közlekedését szolgáló vasúti átjárók létesítéséről és fenntartásáról 1.000.000.Ft értékhatár felett,
d)	a forgalmi rend ötévenkénti felülvizsgálatáról
e)	arról, hogy a közút a biztonságos közlekedésre alkalmas, közvetlen környezete esztétikus és kulturált legyen.
f)	a közút, annak műszaki, minőségi, forgalmi, baleseti adatainak, valamint a forgalmi rendjét meghatározó jelzéseknek, továbbá a közút üzemeltetésére, fenntartására és fejlesztésére fordított költségeknek nyilvántartásáról

g)	a megrongálódott közút kijavításáról, és a közút forgalmának biztonságát veszélyeztető
helyzetek elhárításáról 1.000.000.Ft értékhatár felett. A kijavításig és a veszélyhelyzet elhárításáig
köteles a forgalomban résztvevőket a veszélyre figyelmeztetni, szükség esetén sebesség- vagy
súlykorlátozást elrendelni, illetőleg a közutat lezárni.
h)	az útellenőri szolgálat működtetéséről.

/2/ A képviselő-testület rendeletben állapítja meg az útépítési érdekeltségi hozzájárulás egyes szabályait.
/3/ A képviselő-testület rendeletben állapítja meg a várakozási területek tekintetében
a)	az egyes díjköteles várakozási területeket, valamint azok kategóriáját,
b)	várakozási területenként vagy kategóriánként a díjköteles várakozási időszakot,
c)	a fizetendő várakozási díj mértékét,
d)	a díjköteles várakozás megengedett leghosszabb időtartamát,
e)	a díjfizetés alól mentesítettek, valamint a kedvezményes várakozásra jogosultak körét, a kedvezményes várakozási díj mértékét, azzal, hogy a kedvezményes várakozásra jogosultak körének bővítésére a kerületi képviselő-testület jogosult.

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET ÓVODAI NEVELÉSI ÉS KÖZMŰVELŐDÉSSEL KAPCSOLATOS FELADATAI

15.	§

/1/ Biztosítja a közművelődési tevékenység és szolgáltatások közösségi színteréül szolgáló helyet.

/2/ Általános nyilvános könyvtári szolgáltatást biztosít a felnőtt lakosság, az ifjúság és a nemzetiségiek számára.

/3/ Gondoskodik az óvodai nevelés feltételeinek biztosításáról.

16.	§

A képviselő-testület dönt az önkormányzat által fenntartott közművelődési, közgyűjteményi és művészeti intézmények elnevezéséről.
17.	§

/1/ A képviselő-testület hatáskörébe tartozik művészeti alkotás közterületen, valamint önkormányzat tulajdonában lévő épületen való elhelyezése, áthelyezése, lebontása, valamint gondoskodás a fenntartásáról és felújításáról.

/2/ A nem önkormányzati tulajdonú épületen lévő művészeti alkotásokat a képviselő-testület -szakvélemény kikérésével - védeni köteles, új elhelyezés esetén véleményezési joga van.
18.	§

A képviselő-testület meghatározhatja a helyi testnevelési és sportfeladatokat, illetve fejlesztési célkitűzéseket.
19.	§

/1/ Egyetértési jogot gyakorol a megszűnt múzeum anyagának elhelyezésére szolgáló más közgyűjtemény kijelölésével kapcsolatban.

/2/ Ellátja a múzeum fenntartásával kapcsolatos feladatokat, gyakorolja tulajdonosi jogait és teljesíti kötelezettségeit.

/3/ A képviselő-testület jóváhagyja az önkormányzati levéltár munkatervét, illetőleg beszámolóját, véleményezési jogot gyakorol az önkormányzati levéltári anyag végleges átadásával kapcsolatban, illetve egyetértési jogot gyakorol a megszűnő önkormányzati levéltár anyagának elhelyezésével kapcsolatban.

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET PÉNZÜGYI IGAZGATÁSSAL KPCSOLATOS FELADATAI

20.§
A képviselő-testület hatáskörében eljárva:
a)	meghatározza a helyi önkormányzat gazdasági programját;
b)	megalkotja a helyi önkormányzat költségvetéséről szóló rendeletet, illetve az ahhoz kapcsolódó egyéb rendeleteket;
c)	dönt az általános- és céltartalékok felhasználásáról;
d)	rendeletet alkot az önkormányzat költségvetésének módosításáról;
e)	dönt az általa meghatározott értékhatár feletti hitelfelvételről, kötvénykibocsátásról;
f)	dönt a helyi önkormányzati költségvetési szervek, illetve vállalatok alapításáról, átszervezéséről és megszüntetéséről;
g)	meghatározott időszakonként áttekinti az általa alapított és fenntartott költségvetési szervek ellenőrzésének tapasztalatait;
h)	dönt a címzett, illetve céltámogatások igényléséről;
i)	dönt a kormányzati terület- és településfejlesztési célokat szolgáló eszközök igénybevételéről és
az ehhez kapcsolódó helyi feladatokról;
j) elfogadja az önkormányzati vagyonnal történő gazdálkodás szabályait;
k) elfogadja a költségvetés végrehajtásáról szóló beszámolót (zárszámadás), ennek keretében elfogadja a normatív költségvetési hozzájárulásoknak a költségvetési törvény előírása szerinti elszámolását;
l) megalkotja az átmeneti gazdálkodásról szóló rendeletet;
m) dönt a menetrend szerinti személyszállítás díjairól, figyelemmel a szociálpolitikai jellegű utazási kedvezményekről szóló jogszabályi rendelkezésekre;
n) dönt a helyi önkormányzat tulajdonában levő lakások béréről,
o) dönt az önkormányzati tulajdonban lévő lakások értékesítési feltételeiről;
p) dönt mindazoknak a közösségi szolgáltatásoknak a támogatásáról, amelyeket nem helyi önkormányzati költségvetési szervek útján végeztet;
r) dönt a költségvetési szerv alapításáról, annak gazdálkodási jogköréről, alaptevékenység keretében ellátandó feladatáról és kiegészítő vállalkozási tevékenységéről.

21.	§

/1/ Önkormányzati tulajdonú bérlakások lakbérének megállapítása, mérséklés és mentesség szabályainak megállapítása.
/2/ Önkormányzati lakás nem lakás céljára történő hasznosításáról döntés.
/3/ Dönt a bérbeadó részéről indítható polgári peres és végrehajtási eljárások kezdeményezéséről.
/4/ Önkormányzati tulajdonban lévő ingó és ingatlan dolgok elidegenítésre kijelölése.
/5/ Önkormányzati lakások elidegenítése esetén szociális rászorultságra tekintettel biztosítható vételárkedvezmény iránti igény elbírálása.

/6/ Az önkormányzat tulajdonában lévő ingatlan dolgok esetében - a polgármester útján - gyakorolja a tulajdonosi, rendelkezési és bérbeadói jogokat.

/7/ Pályázatot írhat ki önkormányzati lakások bérbeadására.

/8/ Bérlő kiválasztási joggal terhelt önkormányzati lakások, szolgálati lakások kivételével a bérlő személyének meghatározása a benyújtott pályázatok elbírálásával.

/9/ Önkormányzati lakás eladásra történő kijelölése.

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET ADÓIGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS HATÁSKÖREI
22.	§
A képviselő-testület hatáskörében eljárva:

a)	helyi adókat vezethet be;

b)	meghatározza a helyi adó illetékességi területén történő bevezetésének időpontját és
időtartamát határozott vagy határozatlan időre;

c)	megállapítja - a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az
adóalanyok teherviselő-képességéhez igazodóan a helyi adókról szóló törvényben meghatározott
felső határokra figyelemmel - a működési területén bevezetett helyi adók mértékét;

d)	döntése szerint bővíti a helyi adókról szóló törvényben megfogalmazott mentességi és
kedvezményi szabályokat;

e)	meghatározza - a helyi adókról és az adózás rendjéről szóló törvények keretei között -
illetékességi területén a helyi adózás részletes szabályait;
f)	építmény- és telekadó bevezetése esetén meghatározza az adóalap megállapításának módját;
g)	a jegyző beszámoltatása útján ellenőrzi az adóhatósági feladatok ellátását;
h)	tájékoztatja a lakosságot a helyi adókból származó bevételek összegéről.
i)	megállapítja - a jogszabályi keretek között - közművesítési fokonként a telekadó tételeket
j) megállapítja a magánszemélyek földadójának tételeit az országos adótételek alsó és felső határa között;

k) a magánszemélyek földadójának tételeit az átlagosnál kedvezőbb gazdasági adottságok esetén az országos adótételek felső határánál legfeljebb 30%-kal magasabb mértékben határozza meg;

l) elemi kár mértékének megállapítására kárbecslő bizottságot hoz létre;

m) meghatározza a házadóban az alapadót növelő és csökkentő tényezőket, valamint az övezeti besorolást;

n) megállapítja a nem lakás céljára szolgáló építmények adójában az övezeti besorolást, valamint az alapadót növelő és csökkentő körülményeket;

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET NÉPJÓLÉTI IGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS
HATÁSKÖREI
23.	§

/1/ Egészségügyi alapellátás keretében gondoskodik a körzeti egészségügyi és a védőnői ellátásról.

/2/ Biztosítja a kiskorú veszélyeztetettségének megelőzését, illetve a kialakult veszélyeztetettség megszüntetését, testi, lelki egészségének, családban történő fejlődésének elősegítését.

/3/ Nevelési, oktatási intézményekben család- és ifjúságvédelmi megbízottak alkalmazásához szükséges feltételek, megteremtését biztosítja.

24.	§

/1/ Évente megállapítja a tulajdonában lévő gyermek- és ifjúságvédelmi intézményekben fizetendő élelmezési térítési díjak csökkentését, illetve elengedését lehetővé tévő előirányzatot.

/2/ Dönt a külföldi állampolgárok betegellátási díján mérsékléséről, elengedéséről
A képviselő-testület
a)	megállapítja az orvosi körzetek területét.
b)	megállapítja és kialakítja az egészségügyi alapellátások körzeteit.
c)	a rendeletében meghatározott feltételek szerint önkormányzati segély megállapításáról dönt.

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET EGYÉB HATÁSKÖREI
26.	§

/1/ Megyei Kormányhivatal törvényességi észrevételeinek megvizsgálása, határidőn belüli intézkedések megtétele.

/2/ Külön jogszabály rendelkezéseinek megfelelően gondoskodik a közvilágítási berendezések létesítéséről és üzemeltetéséről 1.000.000. Ft. érték fölött.

/3/ A képviselő-testület rendeletben szabályozhatja az üzletek éjszakai (22 és 6 óra közötti) nyitvatartási rendjét.

/4/ A képviselő-testület ellátja továbbá mindazon feladatokat, amelyeket jogszabály a hatáskörébe utal.

II. fejezet

A POLGÁRMESTER HATÁSKÖREI

A POLGÁRMESTER KOMMUNÁLIS IGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS HATÁSKÖREI
27.	§

/1/ A polgármester hatáskörébe tartozik képviselő-testület kommunális igazgatással kapcsolatos feladataival kapcsolatban az üzemeltetés operatív teendőinek irányítása.

/2/ A polgármester hatáskörébe tartozik a közterület tisztántartásával, lomtalanítási akciók megszervezésével kapcsolatos feladatok ellátása.
28.	§

A polgármester jogosult a 8. §-ban szabályozott hatáskörök gyakorlására nettó 1.000.000 forint érték alatti érték esetében.

A POLGÁRMESTER KÉPVISELETI JOGKÖRE
29.	§

/1/ Önkormányzat tulajdonában lévő ingó és ingatlan dolgok elidegenítése, illetve vétele során az önkormányzat képviseletében eljár, közreműködik az adásvétel lebonyolításában.

/2/ Bűncselekmény elkövetése esetén, ha a sértett a képviselő-testület, vagy annak szervei, a feljelentés megtételére jogosult. Önkormányzatot érintő bírósági eljárás során az önkormányzat képviseletében eljár - esetenként ezzel mást is megbízhat.

/3/ Polgári jogi jogsérelem esetén (vagyoni és személyi jogi), ha a jogsérelem az önkormányzatot, vagy annak szervét érik, a szükséges eljárások megindítására és a szükséges nyilatkozatok megtételére a polgármester önállóan jogosult.

A POLGÁRMESTER TERÜLETFEJLESZTÉSI, ÉPÍTÉSI IGAZGATÁSSAL
KAPCSOLATOS HTÁSKÖREI
30.	§

/1/ A polgármester ellenőrzi a településfejlesztéssel- és rendezéssel, továbbá a környezet épített és természetes elemeinek védelmével, összehangolásával kapcsolatos feladatok végrehajtását.

/2/ A polgármester gondoskodik
a)	a rendezési tervek elkészítéséről, a meglévő rendelési tervek továbbfejlesztéséről és a módosított rendezési tervek kidolgozásáról.
b)	a településrendezési eszközök nyilvánosságáról,
c)	az egyes ingatlanokkal kapcsolatos településrendezési követelményekről adandó
tájékoztatásról.

/3/ A polgármester településképi kötelezés formájában önkormányzati hatósági döntéssel elrendelheti
a)	a településképet rontó reklámok, cégérek megszüntetését,
b)	a helyi építészeti értékvédelemmel összefüggő kötelezettségek teljesítését.
/4/ A polgármester önkormányzati hatósági döntésében a tervszerű telekgazdálkodás, a beépítés helyes sorrendje és a településkép előnyösebb kialakítása érdekében a beépítetlen építési telkekre meghatározott időn belüli beépítési kötelezettséget állapíthat meg. Ha a tulajdonos a beépítési kötelezettségét nem teljesíti, az önkormányzat az ingatlant kisajátíthatja. Amennyiben az ingatlan tulajdonos a beépítési kötelezettségét nem tudja teljesíteni, úgy kérésére az ingatlant ki kell sajátítani.

/5/ A polgármester jogszabályban meghatározott esetekben és módon a településkép javítása érdekében az azt rontó állapotú építmények meghatározott időn belüli helyrehozatali kötelezettségét írhatja elő önkormányzati hatósági döntésében. Az önkormányzat e kötelezettség teljesítéséhez anyagi támogatást nyújthat. A polgármester határozathozatal helyett hatósági szerződést köthet az ügyféllel.

/6/ A polgármester önkormányzati hatósági döntésében a közérdekű környezetalakítás céljából az ingatlan növényzettel történő meghatározott módon és időn belüli beültetési kötelezettségét írhatja elő. Ha e kötelezettség teljesítése az ingatlan rendeltetésszerű használatához szükséges mértéket meghaladó ráfordítást igényel, az önkormányzatnak a tulajdonos költségeit polgármestere önkormányzati hatósági döntésében meghatározott mértékben kell megtérítenie.

A POLGÁRMESTER KÖRNYEZETVÉDELEMI HATÁSKÖREI

31.§
/1/ Polgármester feladatkörébe tartozik
a)	a környezet- és természetvédelmi rendeletek kidolgoztatása;
b)	a füstköd riadó terv kidolgoztatása és végrehajtása;
c)	a füstköd riadó terv végrehajtása során a légszennyezést okozó, szolgáltató, illetve termelő tevékenységet ellátó létesítmények üzemeltetőinek más energiahordozó, üzemmód használatára kötelezése, az üzemeltető tevékenységének, valamint a közúti közlekedési eszközök üzemeltetésének időleges korlátozása vagy felfüggesztése;
d)	a külön jogszabályban meghatározott szmog helyzet (füstköd állapot) bekövetkezése esetén az érintett lakosság tájékoztatása a meglévő és várható túllépés helyéről, mértékéről és időtartamáról, a lehetséges egészségügyi hatásokról és a javasolt teendőkről, valamint a jövőbeli túllépés megelőzése érdekében szükséges feladatokról.

A POLGÁRMESTER HELYI VÍZGAZDÁLKODÁSSAL KAPCSOLATOS
FELADATKÖREI
32.	§.

A közműves vízellátás körében - a képviselő-testület által jóváhagyott terveknek megfelelően - elrendeli a vízfogyasztás korlátozását
33.	§

/1/ A polgármester rendeli el az árvíz- és belvízvédekezéssel, valamint a helyi vízkárelhárítással kapcsolatos - a jogszabályban meghatározott államigazgatási feladatok körében - kitelepítést, a kimenekítést, a visszatelepítést, továbbá közreműködik az ezzel kapcsolatos egyéb feladatok végrehajtásában.

/2/ A polgármester az árvíz- és belvízvédekezéssel kapcsolatos államigazgatási feladat- és hatáskörében
a)	közreműködik az árvíz- és belvíz védekezési területi bizottság jogszabályban meghatározott feladatainak végrehajtásában;
b)	gondoskodik a közerők - ezen belül a polgári védelmi szervezetbe beosztottak és a közfoglalkoztatottak -, továbbá a védekezéshez szükséges anyagok, eszközök és felszerelések összeírásáról, nyilvántartásáról, szükség szerinti mozgósításáról, továbbá a közerők - ezen belül a polgári védelmi szervezetbe beosztottak és a közfoglalkoztatottak - általános ellátásáról;
c)	megtervezi a kitelepítést, a kimenekítést, a mentést és a visszatelepítést, illetőleg ezek elrendelése esetén gondoskodik a végrehajtásról;
d)	gondoskodik az élet- és vagyonbiztonság, valamint a mentés érdekében szükséges egyéb intézkedések megtételéről;
e)	gondoskodik a védekezésben részt vevők egészségügyi ellátásáról, továbbá a kitelepítés, a kimenekítés, a mentés és visszatelepítés során a járványok megelőzésével és elhárításával kapcsolatos intézkedésekről, az egészségügyi államigazgatási szerv közreműködésével;
f)	megteszi az árvíz és belvíz által okozott, valamint a védekezéssel kapcsolatban keletkezett károkkal összefüggésben keletkezett helyreállításhoz szükséges intézkedéseket.
a)	
34.	§

A polgármester
a)	a képviselőtestület elé terjeszti a gazdaság programtervezetét, a költségvetési rendelet, illetve az azt megalapozó egyéb rendeletek tervezetét;
b)	gondoskodik a helyi önkormányzat költségvetésének végrehajtásáról;
c)	tájékoztatja a képviselőtestületet az önkormányzat évközi gazdálkodásáról, a költségvetési előirányzatok alakulásáról, a költségvetés egyensúlyi helyzetéről;
d)	a helyi önkormányzat nevében kötelezettséget vállalhat, erre más személyt is felhatalmazhat;

e)	a képviselőtestület elé terjeszti az éves költségvetés végrehajtásáról szóló beszámolót
(zárszámadást);
f)	szükség esetén a képviselőtestület elé terjeszti az átmeneti gazdálkodásról szóló rendelet tervezetét.
g)	a helyi önkormányzat öröklés, illetve a vagyonról történő lemondás esetén dönt az öröklés, illetve a vagyon elfogadásáról, elfogadás esetén intézkedik annak átvételéről;
h)	az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető elemi csapás, illetőleg következményeinek az elhárítása érdekében (veszélyhelyzetben) a helyi önkormányzat költségvetése körében átmeneti intézkedést hozhat, amelyről a képviselőtestület legközelebbi ülésén be kell számolnia,

i)	átruházott hatáskörében: átcsoportosítást engedélyez az adott év költségvetési főösszegének 2 %-ának erejéig, az előre nem látható rendkívüli helyzetben dönt az átadott pénzeszközökről 20 millió Ft összeghatárig.
35.	§

A polgármester átruházott hatáskörében dönt az átmenetileg szabad pénzeszközök 3 hónapot el nem érő időtartamú lekötéséről.
36.	§

A polgármester hatáskörébe tartozik a képviselő kiesett jövedelmének pótlására az intézkedés megtétele.
37. §

/1/ A polgármester a piaci zavarok megelőzése céljából a piaci viszonyokat figyelemmel kíséri, szükség esetén intézkedést kezdeményez.

/2/ A polgármester a fogyasztóvédelmi hatóságokkal együttműködik, szükség esetén vizsgálatot kezdeményez.

A POLGÁRMESTER SZOCIÁLIS, EGÉSZSÉGÜGYI HATÁSKÖREI
38. §

/1/ A polgármester önkormányzati hatáskörben - a halálesetről való tudomásszerzést követő huszonegy napon belül - gondoskodik az elhunyt személy közköltségen történő eltemettetéséről, ha
a)	nincs vagy nem lelhető fel az eltemettetésre köteles személy, vagy
b)	az eltemettetésre köteles személy az eltemettetésről nem gondoskodik.

A POLGÁRMESTER MUNKÁLTATÓI JOGKÖRE
39. §
A polgármester gyakorolja
a)	 a munkáltatói jogokat a jegyző, és az irodavezető tekintetében;
b)	az egyéb munkáltatói jogokat az alpolgármester és az önkormányzati intézményvezetők
tekintetében.

c)	az önkormányzat fenntartásával működő egészségügyi intézmények vezetőinek a
kinevezése, munkaviszonyuk megszüntetése, egyéb munkáltatói jogok gyakorlása.

A POLGÁRMESTER KÖZLEKEDÉSSEL KAPCSOLATOS HATÁSKÖREI

40.§

/1/ A polgármester feladata elemi csapás vagy hóakadály elhárítása esetén a védekezés és mentés irányítása.

/2/ A polgármester feladata az önkormányzati kezelésben lévő közút tisztántartása, a hó eltakarítása, a síkosság megszüntetése.

/3/ A polgármester hatáskörébe tartozik út, járda, kerékpárút építése, korszerűsítése, elbontása 1.000.000.Ft értékhatár alatt.

/4/ A polgármester ellenőrzi a helyi útellenőri szolgálat működését.

A POLGÁRMESTER EGYÉB HATÁSKÖREI
41.	§

/1/ A 26. § /2/ bekezdésében szabályozott hatáskört a polgármester gyakorolja 1.000.000 forint alatti érték esetében.
/2/ A  polgármester gondoskodik energia-ellátási tanulmány elkészíttetéséről.
42.	§
A polgármester hatáskörébe tartozik:
a)	az önkormányzati támogatások átvétele
b)	a fejlesztések, felújítások mértékének, ütemének meghatározása,
c)	a főbb költségvetési szerveken belül szükséges átcsoportosítások végrehajtása,
d)	az önkormányzati beruházások okmányainak jóváhagyása,
e)	az önkormányzati beruházás előkészítése és a lebonyolítása, rendjének meghatározása.
f)	az önkormányzat vagyonát képező létesítmények és egyéb vagyontárgyak tulajdonjogot nem érintő hasznosítása, a hasznosítás mértékének és módjának meghatározása 1.000.000 forint értékhatár alatt,
g)	önálló beruházási és felújítási jogkör gyakorlása 1.000.000 forint értékhatár alatt,
h)	az önkormányzati fenntartású intézményeknél célvizsgálat elrendelése,
i)	intézményi és önkormányzati gazdasági társaságok alapításának előkészítése,
j) a közmeghallgatás előkészítése.
A polgármester feladata:
a)	a honvédelmi kötelezettség teljesítése feltételeinek biztosítása.
b)	a honvédelmi felkészítés és mozgósítás területi tennivalóinak végrehajtásáról.
c)	a polgári védelmi feladatok szervezése és irányítása.
d)	a lakosság ellátásával és védelmével kapcsolatos polgári védelmi feladatok ellátása.

44.	§
A polgármester hatáskörébe tartozik muzeális tárgy más  múzeumnak való átadása, cseréje, kölcsönzése.
45.	§
A polgármester hatáskörébe tartozik a rágcsálóirtás elrendelése.
46.	§
A polgármester javaslatot tesz a képviselő-testületnek építmény esetén az adóalap megállapításának módjára.
47.	§

A polgármester ellátja mindazon feladatokat, amelyeket jogszabály a hatáskörében utal.

A JEGYZŐ FÖLDMŰVELÉSÜGYI IGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS HATÁSKÖREI
48.	§
A jegyző feladatkörébe tartozik

a)	az önkormányzat döntését előkészítő eljárás során az állati hullák és feldolgozásra alkalmatlan
állati eredetű hulladékok ártalmatlanná tételével kapcsolatos feladatok ellátása.
b)	a település belterületén kóbor ebek befogásával, őrzésével, értékesítésével vagy megsemmisítésével, továbbá az emberre egészségügyi szempontból veszélyes, valamint az állatállomány egészségét veszélyeztető betegség tüneteit mutató, vagy azok gyanúja esetén szükséges hatósági intézkedések megtétele, betegség tüneteit mutató, vagy betegségre gyanús ebek és macskák kártalanítás nélküli kiírtásával kapcsolatos feladatok ellátása, az ebek veszettség elleni kötelező védőoltásának megszervezése, nyilvántartása, összeírása.
c)	a bejelentési kötelezettség alá tartozó állatbetegségek esetén a külön jogszabályban meghatározott hatósági intézkedések megtétele.

d)	a belterületi és zártkerti határvonalak megállapításával, és azonosításával kapcsolatos hatósági eljárásban való részvétellel összefüggő feladatok.
e)	a vadkár megállapítására irányuló eljárásban szakértő kirendelésével, a kárbecslés időpontjának és helyének közlésévek, az érdekeltek értesítésével, az egyezség létrehozásának megkísérlésével, eredménytelenség esetén a határozat meghozatalával kapcsolatos feladatok.
f)	a vízszennyezés halélettani kérdéseiben történő szakvélemény adás során a szennyvíz és befogadó víz mintavételi eljárásban való közreműködés.

A JEGYZŐ ÉPÍTÉSÜGYI IGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS HATÁSKÖREI
49.	§

/1/ A jegyző véleményezi a tulajdonjog gyakorlásának rendezési terv végrehajtása céljából szükséges korlátozásait.
/2/ A jegyző véleményezi a rendezési terv végrehajtásának biztosítására telekalakítási, illetőleg építési tilalom elrendelését.
/3/ A jegyző kötelezettség nem teljesítése esetén a föld visszavételére javaslatot tehet.
/4/ A jegyző a kormányhivatal törvényességi ellenőrzése során tett felhívására az intézkedésről,
az esetleges egyet nem értésről értesíti az érintetteket.
/5/ A jegyző vizsgálja a képviselő-testület döntéseinek jogszerűségét, jogszabálysértés esetén jelzéssel él.

50.	§

/1/ A jegyző hatáskörébe tartozik a köztemetők felügyeletével kapcsolatos feladatok ellátása.

/2/ A jegyző hatáskörébe tartozik a köztisztasággal kapcsolatos kötelezettségek teljesítésének ellenőrzéséről való gondoskodás.

/3/ A jegyző hatáskörébe tartozik az önkormányzat kezelésében lévő közhasználatú zöldterületek fenntartásáról és használatáról való gondoskodás.

A JEGYZŐ GAZDÁLKODÁSI FELADATAI
51.	§

/1/ A jegyző:
a)	elkészíti a helyi önkormányzat gazdasági programtervezeteit,  a költségvetési törvény elfogadása után a költségvetési rendelet, illetve az ahhoz kapcsolódó, azt megalapozó rendeletek tervezetét;
b)	a helyi önkormányzat elfogadott költségvetéséről információt szolgáltat a központi költségvetés számára;
c)	kialakítja a saját, valamint intézményei számviteli rendjét a költségvetési szervekre vonatkozó előírások alapján;
d)	az államháztartás igényeinek megfelelően havi, féléves, háromnegyed éves és éves információt szolgáltat;
e)	ellátja az önkormányzat által alapított és fenntartott költségvetési szervek pénzügy-gazdasági ellenőrzését;
f)	ellátja a polgármesteri hivatal, mint költségvetési szerv operatív gazdálkodási feladatai irányítását a képviselőtestület felhatalmazása alapján;
g)	az önkormányzat költségvetési rendeletének megfelelően gondoskodik a költségvetési szervek pénzellátásáról;
h)	elkészíti az éves költségvetés végrehajtásáról szóló beszámolót (zárszámadást), s ennek
keretében elszámol a normatív költségvetési hozzájárulásokkal;
i)	szükség esetén előkészíti az átmeneti gazdálkodásról szóló rendelettervezetét;
j) részt vesz az önkormányzatot érintő térségi fejlesztési programok megalapozásában, véleményezésében, koordinálja a programok végrehajtásának helyi feladatait, információt szolgáltat azok megvalósításáról;
k) a kötelezettségvállalást ellenjegyzi, erre más személyt is felhatalmazhat.
 /2/ A jegyző gondoskodik az önkormányzati vagyon nyilvántartásáról.
/3/ A jegyző véleményezi az önkormányzat tulajdonába adandó vagyon átvételéről szóló nyilatkozatot.

52. §

/1/ A jegyző:
a)	biztosítja a hatáskörébe utalt a helyi és a központi adójogszabályok területén való
érvényesítését;
b)	előkészíti a központi adójogszabályokból eredő helyi képviselőtestületi rendeletalkotást, így a –képviselő-testület döntése alapján bevezetendő - helyi adórendeletet;
c)	biztosítja a helyi adókról szóló törvény, illetve a képviselőtestület adózással kapcsolatos rendeleteinek végrehajtását;
d)	külön jogszabály rendelkezése alapján, az ügyfél kérelmére vagy hatóság megkeresésére kiállítja, illetőleg megküldi az adó- és értékbizonyítványt;
e)	intézi a hatáskörébe tartozó központi adókkal, valamint a helyi adókkal összefüggő
bejelentéseket, kérelmeket, teljesíti a hatáskörébe tartozó ügyekkel kapcsolatos megkereséseket,
megkeresésre környezettanulmányt készít;
f)	előkészíti a települési önkormányzat hatáskörébe tartozó méltányossági ügyeket;
g)	határozati és egyéb intézkedése elleni fellebbezéseket - ha döntését saját hatáskörében nem módosítja, vagy nem vonja vissza - felterjeszti az elbírálásra jogosult szervhez;
h)	az önkormányzat gazdálkodásának megalapozásához bevételi javaslatokat dolgoz ki;
i)	tájékoztatja a település lakosságát és a gazdálkodó szervezeteket adókötelezettségük
teljesítésének elősegítése érdekében az adójogszabályok előírásairól;
j) ellenőrzi az adójogszabályok érvényesülését, az adókötelezettség teljesítését, valamint az adó befizetések és elszámolások helyességét;
k) működési területén ellátja a hatáskörébe tartozó adók kivetésével, közlésével, nyilvántartásával, beszedésével, behajtásával, kezelésével, elszámolásával, ellenőrzésével és az információszolgáltatással kapcsolatos feladatokat;
l) az adókötelezettség megállapítása érdekében adatokat gyűjt, tájékoztatást kér, helyszíni szemlét tart;
m) az adójogszabályokban meghatározott esetekben elvégzi az adókivetést;
n) felhívja az adóalanyokat az adókötelezettség időben történő teljesítésére;
o) megindítja az adóbehajtási eljárást a jogerősen megállapított és a késedelmi pótlék mentes
fizetési határidőben nem teljesített adótartozásokra, illetőleg a szabályszerűen behajtásra
kimutatott más köztartozásokra;
p) adóbehajtás során érvényesíti az egyetemlegesség szabályait, külön jogszabályban meghatározott feltételek esetén gondoskodik az adótartozás jelzálogjogi biztosításáról; r) jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén behajthatatlanság címén vagy a behajtáshoz való jog elévülése miatt törli a köztartozást, illetőleg megkeresi eziránt a behajtást kérő szervet. A behajthatatlanság címén törölt adótartozást újból előírja, ha az - a behajtáshoz való jog elévülésén belül - végrehajthatóvá válik;
s) vezeti a jogszabályokban előírt nyilvántartásokat, kimutatásokat és az információszolgáltatás meghatározott rendje keretében adatokat, beszámolókat készít és továbbít.

/2/ Az /1/ bekezdés szerinti adóügyi feladatok ellátásához szükséges első fokú hatósági jogkörben a jegyző jár el.
53.	§

A jegyző ellenőrzi a helyi közút biztonságos közlekedésre való alkalmasságát, a közút környezetének esztétikus és kulturált állapotát.

A JEGYZŐ MUNKÁLTATÓI JOGKÖRE
54.	§

A jegyző gyakorolja a munkáltatói jogokat a közös önkormányzati hivatal, köztisztviselői és munkavállalói tekintetében, továbbá gyakorolja az egyéb munkáltatói jogokat az irodavezető tekintetében.

A JEGYZŐ MŰVELŐDÉSI ÉS KÖZOKTATÁSI IGAZGATÁSSAL
KAPCSOLATOS HATÁSKÖREI
55.	§
/1/ Az önkormányzati fenntartású intézmények által, a köznevelés rendszerében hozott döntésekkel szembeni jogorvoslati eljárások során, a fenntartó nevében eljár.
/2/ A jegyző gondoskodik az óvodai nevelésben részvételre kötelezettek nyilvántartásáról, a nyilvántartásból rendszeresen adatot közöl a kormányhivatal számára.

A JEGYZŐ EGÉSZSÉGÜGYI HATÁSKÖREI
56.§

A jegyző gondoskodik a tüdőszűrő vizsgálat elvégzésével kapcsolatos ügyviteli és technikai feladatok ellátásának megszervezéséről.

A JEGYZŐ GYÁMÜGYI IGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS HATÁSKÖREI
57. §
A települési önkormányzat jegyzője
a)	a gyámhatósági ügyekben megkeresésre környezettanulmányt készít,
b)	megállapítja a gyermek rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságát,
c)	megállapítja a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosult gyermek, nagykorúvá vált gyermek hátrányos és halmozottan hátrányos helyzetének fennállását,
d)	megállapítja az óvodáztatási támogatásra való jogosultságot,
e)	ellátja a törvényben vagy kormányrendeletben hatáskörébe utalt egyéb gyermekvédelmi és gyámügyi feladatokat.

A JEGYZŐ ANYAKÖNYVI IGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS HATÁSKÖREI
58.§

A jegyző ellátja mindazon feladatokat és hatásköröket, amelyeket jogszabály az anyakönyvezéssel kapcsolatban a hatáskörébe utal.

A JEGYZŐ VÁLASZTÁSSAL KAPCSOLATOS FELADAT ÉS HATÁSKÖREI
59.§

A helyi választási iroda vezetője a jegyző, gyakorolja a jogszabályban a választási iroda vezetője részére biztosított hatásköröket.

A JEGYZŐ ÜZLETEK MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS FELADAT- ÉS
HATÁSKÖREI

60. §

/1/ A jegyző feladatkörébe tartozik az üzletek működési engedélyének kiadása, módosítása, visszavonása. A jegyző ellátja az ezen hatásköréhez kapcsolódó adminisztrációs feladatokat.
/2/ A jegyző a működési engedély megadásával egyidejűleg az üzletet nyilvántartásba veszi és a jogszabály szerinti igazolást ad ki. A jegyző által vezetett nyilvántartás nyilvános, a jegyző a nyilvántartást az önkormányzat honlapján közzéteszi.

/3/ A jegyző a működési engedély tárgyában hozott határozatot közli
a)	a fogyasztóvédelmi hatósággal;
b)	a fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi felügyelőségével és a munkaügyi
felügyelőségével;
c)	az illetékes rendőrkapitánysággal;
d)	jövedéki termék esetében a vámhatósággal; élelmiszer, takarmány, állatgyógyászati
készítménynek nem minősülő állatgyógyászati termék forgalmazása esetén a járási állat-
egészségügyi hivatallal, vagy termésnövelő anyag forgalmazása esetén a növény- és talajvédelmi
igazgatósággal.

/4/ A jegyző a működési engedélyt visszavonja, illetve tevékenység folytatását megtiltja és a kereskedőt, illetve az üzletet a nyilvántartásból törli és az üzletet bezáratja,  ha

a)	a működési engedély kiadásának feltételei már nem állnak fenn,

b)	a kereskedő a jegyzői határozatban meghatározott időtartam alatt nem tesz eleget a
határozatban foglaltaknak,
c)	a kereskedő a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű környezeti zaj esetén, a lakók egészséges életkörülményeinek és pihenéshez való jogának biztosítása érdekében, a jogsértő állapot megszüntetéséig elrendelt kötelező éjszakai zárva tartási időszak alatt továbbra is nyitva tart,
d)	a kereskedő a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű környezeti zaj esetén a hirdetés vagy figyelemfelhívás céljára szolgáló hanghatásokat okozó eszközt használatának megtiltása ellenére tovább használja.

/5/ Amennyiben az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a kereskedő működési engedéllyel nem rendelkező üzletben folytat kizárólag üzlethez kötött kereskedelmi tevékenységet, a jegyző köteles az üzletet azonnal bezáratni.

/6/ A vásárlók könyvét a jegyző a kereskedő kérelmére aláírásával és bélyegzőlenyomatával haladéktalanul hitelesíti, ha az megfelel a jogszabályban foglaltaknak.

BIRTOKVÉDELEM

61. §

A jegyző birtokvédelmi ügyekben a jogszabályban meghatározottnak megfelelően, első fokon jár el, a jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormány rendeletben foglaltak szerint.

A JEGYZŐNEK A POLGÁROK SZEMÉLYI ADATAINAK ÉS LAKCÍMÉNEK
NYILVÁNTARTÁSÁVAL
KAPCSOLATOS FELADAT- ÉS HATÁSKÖREI
62.§

/1/ A jegyző feladata a jogszabályban meghatározott adatok és változásaik gyűjtése, kezelése, azokról okiratok kiadása.

/2/ Vezeti a polgárok adatait tartalmazó helyi nyilvántartást és abból a jogszabályban meghatározott feltételekkel adatot szolgáltat.

/3/ Megállapítja az illetékességi területén lévő települési címeket, azokról nyilvántartást vezet.

/4/ Gondoskodik az adatváltozások ellenőrzéséről, azok átvezetéséről, illetve területi szerve útján történő továbbításáról.

/5/ A jegyző a nyilvántartás folyamatos és naprakész vezetése érdekében gondoskodik az illetékességi területén bekövetkezett adatváltozások, valamint az illetékességi területén lakcímmel rendelkező polgár adatváltozásának és adatjavításának nyilvántartáson történő átvezetéséről. A jegyző a feldolgozott adatváltozások és az adatjavítások alapiratait, valamint a leadott személyi azonosítóról és lakcímről szóló hatósági igazolványt haladéktalanul továbbítja a járási hivatalnak.

/6/ A hatósági igazolvánnyal összefüggő hatósági ügyben első fokon a jegyző jár el a névadatok megváltozása esetén, továbbá a nyilvántartásba vétellel vagy a lakcímbejelentéssel kapcsolatos eljárásban

/7/ A jegyző átvezeti a nyilvántartáson a lakcímbejelentés adatait, és megküldi a lakcím bejelentő lapot, valamint a személyi azonosítóról és a lakcímről szóló leadott hatósági igazolványt a központi szervnek.

/8/ A tartózkodási hely megszüntetéséről vagy megújításáról a jegyző nyolc napon belül értesíti a központi szervet.

A JEGYZŐ BELÜGYI IGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS FELADAT- ÉS
HATÁSKÖREI
63.§

A jegyző
a)	ellátja a hagyatéki eljárás lefolytatásához szükséges feladatokat.
b)	a talált dolgokról nyilvántartás vezet, őrzésükről gondoskodik, illetve átadja a dolgot a
jogosultnak, ha annak személye megállapítható.
c)	átveszi és továbbítja a magánoklevél iránti kérelmeket.
d)	ellátja a jogszabály által ráruházott feladat- és hatásköröket.
64.§

A jegyző nagyfogyasztó esetében az ipari víz célra felhasznált ivóvízkeret megállapításához javaslatot tehet.
65.§

Ellátja mindazon feladat és hatásköröket, amelyeket jogszabályok a jegyző feladat- és hatáskörébe utalnak.
IV. FEJEZET
ALPOLGÁRMESTER FELADATKÖRE
66.§
Az alpolgármester feladata a polgármester helyettesítése a polgármester tartós távolléte, illetve tartós akadályoztatása esetén.

67.§

Az alpolgármester feladata a polgármester munkájának segítése.

V. fejezet
AZ ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGOK MEGNEVEZÉSE ÉS HATÁSKÖREI A BIZOTTSÁGOK ÉS ALAPVETŐ KÖTELEZETTSÉGEIK

68.	§

/1/ A képviselő-testület állandó bizottságai:
a.	) a Pénzügyi és Településfejlesztési Bizottság
b.	) az Oktatási,- Kulturális,- Idegenforgalmi és Sport Bizottság
c.	) a Szociális és Egészségügyi Bizottság
d.	.) Vagyonnyilatkozatokat és Összeférhetetlenségi ügyeket Nyilvántartó Bizottság

/2/ Valamennyi állandó bizottság a hatáskörébe tartozó ügyekben megkülönböztetett figyelmet fordít az ifjúság érdekeire.

/3/ Valamennyi állandó bizottság ellátja azon feladatokat - a az alábbiakban részletezett feladatkörökön túl -, amelyeket önkormányzati rendelet, vagy a képviselő-testület a hatáskörébe utal.

A PÉNZÜGYI ÉS TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI BIZOTTSÁG HATÁSKÖRE
69.§.
/1/ Javaslatot tehet önkormányzat részére felajánlott föld vagy egyéb vagyontárgy elfogadására 
/2/ Javaslatot tehet újrahasznosításra alkalmassá tett állami tulajdonú föld ingyenes átvételére.
 /3/ Javaslatot tehet földterület árának megállapítása.
/4/ Javaslatot tehet önkormányzat vagyonát képező létesítmények és egyéb vagyontárgyak tulajdonjogot nem érintő hasznosítására, mértékének és módjának meghatározására

/5/ Előkészíti a tervezett vagyonkezelési feladatokat, azok költségelőirányzatát és megvalósításuk ütemezését tartalmazó középtávú programot.

/6/ Javaslatot tehet ingatlan elidegenítése esetén a vételár kialakítását.

/7/ Javaslatot tehet a közterület-használati díj mértékére, fizetésének módjára, a fizetés alóli felmentés eseteire vonatkozóan.

/8/ Véleményezi a közterület-használati díj mértékét, fizetésének módját, illetve a fizetés alóli felmentés eseteit.

/9/ Véleményezi a helyi közút területén, vagy ezen kívül a közterületen létesített vagy kijelölt várakozóhelyen díj és pótdíj fizetésére vonatkozó szabályokat.
/10/ Javaslatot tehet kárbecslő bizottság létrehozására.
/11/ Javaslatot tehet lakbér megállapítására.
70.§.
/1/ Részt vesz a képviselő-testület költségvetési és pénzforgalmi döntéseinek előkészítésében. 
/2/ Részt vesz a helyi adókra vonatkozó rendelet előkészítésében.
/3/ Megvitatja és véleményezi a képviselő-testület elé kerülő pénzügyi jelentéseket, előterjesztéseket, javaslatokat.

/4/ Megvitatja és véleményezi az intézmények részére - a költségvetésben biztosított működési és fenntartási - előirányzatok elosztását.

/5/ Átruházott hatáskörben:  átcsoportosítást engedélyez az adott év költségvetési főösszegének 4 %-ának erejéig, az előre nem látható rendkívüli helyzetben dönt az átadott pénzeszközökről 50 millió Ft összeghatárig.
36.	§

71.§
/1/ Közreműködik az önkormányzati költségvetés és pénzforgalom teljesítésének ellenőrzésében.
/2/ Figyelemmel kíséri a költségvetési előirányzatok teljesítését.
/3/ Figyelemmel kíséri a képviselő-testület költségvetési döntéseinek végrehajtását.
/4/ Előkészítő tevékenységet végezhet önkormányzati intézmény és gazdasági társaság alapítása során.

/5/ A bizottság elnöke gyakorolja a polgármester tekintetében az egyéb munkáltatói jogokat / kivéve az át nem ruházható hatásköröket. /

/6/ Vizsgálja a 2011. évi CLXXXIX. törvényben szabályozott összeférhetetlenséget, lefolytatja az összeférhetetlenségi eljárást.

/7/ Kezeli és ellenőrzi a 2011. évi CLXXXIX. törvényben szabályozott vagyonnyilatkozatokat, lefolytatja a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárást.

72.§.

/1/ Véleményezi ingatlan átadását, átvételét, cseréjét.

/2/ Lakbér megállapítására javaslatot tehet.

/3/ Javaslatot tehet az önkormányzat által vállalt település üzemeltetési feladatok bővítésére, módosítására.

/4/ Javaslatot tehet települési vízellátáshoz, csatornázáshoz, összegyűjtött szennyvizek tisztításához, csapadékvíz elvezetéséhez szükséges létesítmény létesítésére.
/5/ Javaslatot tehet azoknak a fórumoknak a rendjére, amelyek a lakosság, a társadalmi szervezetek közvetlen tájékoztatását, a fontosabb döntések előkészítésére való bevonását szolgálják.

/10/ Véleményt nyilváníthat a költségvetés oktatási intézményeket érintő rendelkezéseivel kapcsolatban.

/11/ Véleményezi a hatáskörébe tartozó intézmény névhasználatát.
/12/ Előkészíti a közoktatási tárgyú pályázatok kiírását, a benyújtott pályázatokat véleményezi. 

OKTATÁSI,- KULTURÁLIS,- IDEGENFORGALMI ÉS SPORT BIZOTTSÁG HATÁSKÖREI
73 §
/1/ Figyelemmel kíséri a feladatköréhez tartozó testületi határozatok végrehajtását. 
/2/ Előkészíti a díszpolgári cím adományozását. 
/3/ Javasolhatja a Tiszanánáért Emlékérem cím, és a Közszolgálatért elismerés adományozását. 
/4/ Véleményezi a hatáskörébe tartozó intézmény névhasználatát.

74.§.
/1/ Véleményezi köztér elnevezését.
/2/ Véleményezi művészeti alkotás közterületen történő elhelyezését.
/3/ Előkészíti a közművelődési tárgyú pályázatok kiírását, a benyújtott pályázatokat véleményezi.
 /4/ Véleményezi, és előkészíti a település szintű kulturális rendezvényeket.
/5/ Előkészíti a község rendezvény tervét

75.§

/1/ Javaslatot tehet a gyermek és ifjúsági korosztály szabadidő eltöltését, egészséges életmódját fejlesztő programokra.

/2/ A költségvetés előkészítése során javaslatot tehet a lakosságot érintő szabadidős és sporttevékenység, a diáksport, a táborozások anyagi támogatásának mértékére, valamint az Tiszanánai Sport Klub támogatásának mértékére.

/3/ Javaslatot tehet minden olyan kérdésben, ami a település sportéletét érinti.

/4/ Javaslatot tehet a szabadidős sporttevékenységre, valamint a diáksportra fordítható összeg felhasználásának módjára.

/5/ Rendszeresen tájékozódik az TSK szakosztályainak helyzetéről.

/6/ Az TSK elnökségével együttműködve figyelemmel kíséri a TSK-nak nyújtott önkormányzati támogatás felhasználását.

/7/ Figyelemmel kíséri a feladatkörébe tartozó képviselő-testületi döntések végrehajtását. 

76.§.

SZOCIÁLIS ÉS EGÉSZSÉGÜGYI BIZOTTSÁG HATÁSKÖREI	

/1/ Javaslatot tehet a jogosulatlanul felvett szociális ellátások és juttatások visszafizetésére. 
/2/ Figyelemmel kíséri a feladatköréhez tartozó testületi határozatok végrehajtását. 
/3/ Javaslatot tehet étkezési térítési díj megállapítására.
/4/ Javaslatot tehet önkormányzati tulajdonú lakások elidegenítésének kijelölésére.
/5/ Szociális rászorultaknál önkormányzati lakásvásárlás esetén javaslatot tehet a vételár engedmény alkalmazására.

/6/ Javaslatot tehet a pályázat útján történő önkormányzati lakások bérbeadására kiírt pályázati feltételek megállapítására.

/7/ Figyelemmel kíséri a közegészségügyi és környezetvédelmi helyzet alakulását, jelzi a problémákat és javaslatot tesz azok megoldására.
/8/ Véleményezi az alapellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók beszámolóját. 
/9/ Véleményezi családsegítő szolgálat beszámolóját. 
/10/ Megszervezi az egészségneveléssel kapcsolatos, és a Szociális Kerekasztal rendezvényeket.
/11/ Átruházott hatáskörben dönt a következő települési támogatási ügyekben:
      a./ rendszeres települési lakhatási támogatás,
      b./ rendkívüli települési támogatás,
       c./ temetési támogatás,
        d./ rendszeres és eseti gyógyszer támogatás,
        e./  hátralékkezelési támogatás,
        f./ időskorúak egészségmegőrző támogatása,
        g./ hulladékszállítási díj támogatás,
        h./életminőség javítását szolgáló szociális támogatás
        i./ szociális étkeztetés személyi térítési díjának megállapítása, 

2. melléklet a 4/2018. (III.29.) önkormányzati rendelethez
 
2. melléklet: Az önkormányzat szakágazati besorolása, valamint alaptevékenységének kormányzati funkciók szerinti besorolása

Az önkormányzat szakágazati besorolása, valamint alaptevékenységének kormányzati funkciók szerinti besorolása:

Adószám:15379645-2-10
Számlaszám:   OTP 11739047-15379645
Törzskönyvi azonosító szám: 379645
KSH statisztikai számjel:15379645-8411-321-10
Államháztartási egyedi azonosító (ÁHTI): 710934
Az önkormányzat alaptevékenységének  államháztartási szakágazat rend szerinti besorolása:    
841105 Helyi önkormányzatok, valamint többcélú kistérségi társulások igazgatási tevékenysége
Tiszanána község Önkormányzata alaptevékenységének kormányzati funkciók szerinti besorolása:
011130 Önkormányzatok és önkormányzati hivatalok jogalkotó és általános igazgatási tevékenysége
011220 Adó-,vám-és jövedéki igazgatás
013320 Köztemető-fenntartás és - működtetés
013350 Az önkormányzati vagyonnal való gazdálkodással kapcsolatos feladatok
013360 Más szerv részére végzett pénzügyi-gazdálkodási,üzemeltetési,egyéb szolgáltatások
016010 Országgyűlési, önkormányzati és európai parlamenti képviselőválasztásokhoz kapcsolódó tevékenységek
01620 Országos és helyi népszavazással kapcsolatos tevékenységek
016080 Kiemelt állami és önkormányzati rendezvények
041231 Rövid időtartamú közfoglalkoztatás
041232 Start-munkaprogram – Téli közfoglalkozatás
041233 Hosszabb időtartamú közfoglalkozatás
041234 Közfoglalkoztatás mobilitását szolgáló támogatás ( közhasznú kölcsönző részére )
041235 Vállalkozás részére foglalkoztatást helyettesítő támogatásban részesülő személy foglalkoztatásához nyújtható támogatás
041236 Országos közfoglalkoztatási program
041237 Közfoglalkoztatási mintaprogram
045120 Út, autópálya építése
045160 Közutak, hidak, alagutak üzemeltetése, fenntartása
045220 Vízi létesítmény építése ( kivéve: árvízvédelmi létesítmények )
051040 Nem veszélyes hulladék kezelése ártalmatlanítása
052020 Szennyvíz gyűjtése, tisztítása, elhelyezése
052080 Szennyvízcsatorna építése, fenntartása, üzemeltetése
063020 Víztermelés, - kezelés,- ellátás
064010 Közvilágítás
066010 Zöldterület-kezelés
066020 Város-, községgazdálkodási egyéb szolgáltatások
072111.Háziorvosi alapellátás
072112 Fogorvosi alapellátás
074031 Család és nővédelmi egészségügyi gondozás
074032 Ifjúság-egészségügyi gondozás
076010 Egészségügy igazgatása
076061 Környezet-egészségügyi feladatok
076062 Település-egészségügyi feladatok
081043 Iskolai,diáksport-tevékenység és támogatása
081061 Szabadidős park, fürdő és strandszolgáltatás
082091 Közművelődés-közösségi és társadalmi részvétel fejlesztése
082094 Közművelődés – kulturális alapú gazdaságfejlesztés
084020 Nemzetiségi közfeladatok ellátása és támogatása
084070 A fiatalok társadalmi integrációját segítő struktúra, szakmai szolgáltatások fejlesztése, működtetése
091110 Óvodai nevelés, ellátás szakmai feladatai
091140 Óvodai nevelés, ellátás működtetési feladatai
091220 Köznevelési intézmény 1-4. évfolyamán tanulók nevelésével, oktatásával összefüggő működtetési feladatok
092120 Köznevelési intézmény 5-8. évfolyamán tanulók nevelésével, oktatásával összefüggő működtetési feladatok
096015 Gyermekétkeztetés köznevelési intézményben
096025 Munkahelyi étkeztetés köznevelési intézményben
102050 Időskorúak társadalmi integrációját célzó programok
104037 Intézményen kívüli gyermekétkeztetés
104042 Család és gyermekjóléti szolgáltatások
106020 Lakásfenntartással, lakhatással összefüggő ellátások
107030 Szociális foglalkoztatás
107051 Szociális étkeztetés
107052 Házi segítségnyújtás

1.	számú függelék a 4/2018.(III.29.) önkormányzati rendelethez

Tiszanána község Önkormányzat Képviselő-testületének 
N é v s o r a

Választás időpontja: 2014. október 12.

Dr. Tóth József polgármester

Képviselők: 
Juhász Imre
Kakuk Béla   alpolgármester  
M. Szűcs István
 Dr. Szépe Bálint
 Lázár Tünde Teréz
 Orbán Károly

2.	számú függelék a    4/2018. (III.29.) önkormányzati rendelethez

BIZOTTSÁGOK TAGJAINAK NÉVSORA

PÉNZÜGYI ÉS TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI BIZOTTSÁG tagjai:

Elnök:       Dr. Szépe Bálint
Tagjai:       M. Szűcs István
                  Kovács Lajos

SZOCIÁLIS – ÉS EGÉSZSÉGÜGYI BIZOTTSÁG tagjai:

Elnök:      Juhász Imre
Tagjai:      Lázár Tünde
                 Barcsik Ferenc

OKTATÁSI,-KULTURÁLIS,IDEGENFORGALMI ÉS SPORT BIZOTTSÁG tagjai:

Elnök:       Orbán Károly
Tagjai:       Lázár Tünde
                  Orosz Károly

VAGYONNYILATKOZATOKAT ÉS ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI ÜGYEKET VIZSGÁLÓ BIZOTTSÁG tagjai:

Elnök:         Dr. Szépe Bálint
Tagjai:        Juhász Imre
                    Orbán Károly

3.	számú függelék a    4/2018. (III.29) önkormányzati rendelethez

A TISZANÁNAI ROMA NEMZETISÉGI ÖNKORMÁNYZAT tagjai:

Elnök:          Nagy Béla
Tagjai:          Nagy Zoltán elnök helyettes
                     Pusománé Pusoma Beáta

4.	számú függelék a   4/2018. (III.29) önkormányzati rendelethez

Tiszanána község Közös Önkormányzati Hivatal Ügyrendje

TISZANÁNA  KÖZSÉG KÖZÖS  ÖNKORMÁNYZATi Hivatal ügyrendje

I. fejezet Általános rendelkezések
1.	A  Hivatal - az önkormányzat működésével, valamint az államigazgatási ügyek döntésre való előkészítésével, végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására - a Képviselő-testület által létrehozott egységes hivatal.
2.	A Hivatal megnevezése: Tiszanánai Közös Önkormányzat Hivatal (továbbiakban: Hivatal)
3.	A Hivatal székhelye:    3385 Tiszanána, Fő út 108/1.
4.	Kirendeltség székhelye: 3372 Kömlő, Fő út 26-30.
5.	Működési területe:

-	Tiszanána – Kömlő községek közigazgatási területe
5.	Alapítás ideje: 2013. január 01. A hatályos jogszabály a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény. A hatályos alapító okiratot Tiszanána és Kömlő Önkormányzatok Képviselő-testületei hagyták jóvá a 124/2012.(X.18.), illetve 40/2012.(X.17.) önkormányzati határozatokkal, 2013. január 1-i hatállyal.
6.	Alapító neve: Tiszanána – Kömlő községek Képviselő-testületei
7.	Fenntartó: Tiszanána – Kömlő községek Önkormányzatai
8.	Felügyeleti szerve: Tiszanána – Kömlő községek képviselő-testületei
9.	Jogállása: Önálló jogi személy, önállóan gazdálkodó költségvetési szerv 
A szervezet alaptevékenysége:

-	Szakfeladat: 841112 Önkormányzati jogalkotás
-	Szakfeladat: 841126 Önkormányzatok igazgatási tevékenysége
-	Szakfeladat: 841127 Települési és területi nemzetiségi önkormányzatok igazgatási tevékenysége
-	Szakfeladat: 841114 Országgyűlési képviselőválasztáshoz kapcsolódó tevékenységek
-	Szakfeladat: 841115 Önkormányzati képviselőválasztáshoz kapcsolódó tevékenységek
-	Szakfeladat: 841116 Országos, települési és területi nemzetiségi képviselőválasztáshoz kapcsolódó tevékenységek
-	Szakfeladat: 841117 Európai parlamenti képviselőválasztáshoz kapcsolódó tevékenységek
-	Szakfeladat: 841118 Országos és helyi népszavazáshoz kapcsolódó tevékenységek
-	Szakfeladat: 841906 Finanszírozási művelete
-	Szakfeladat: 841907 Önkormányzatok elszámolásai a költségvetési szerveikkel
-	Szakfeladat: 844133 Adó, illeték kiszabása, beszedése, adóellenőrzés Vállalkozási tevékenység: vállalkozási tevékenységet nem folytat
Az alaptevékenységet a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény szabályozza, az alaptevékenységek besorolása a szakfeladat rendről és az államháztartási szakigazgatási rendről szóló 56/2011. (XII.31.) NGM rendelet alapján történt."
10.	A Hivatalt a polgármester irányítja, a jegyző vezeti.

II. fejezet
A Hivatal szervezeti       
 felépítése

A Hivatal szervezetének a vezetője a jegyző, a Kirendeltséget irodavezető vezeti. 

/1/ A Hivatal 2018. évre engedélyezett létszáma 12 fő
/2/ jegyző                              1 fő
     irodavezető                      1 fő
     igazgatás-szervezés         6 fő
     adóügy                             2 fő
     pénzügy                           2 fő

III. Fejezet 
A Hivatal irányítása és vezetése
1.	A Hivatal irányítása
A Hivatalt a polgármester a jegyző útján a Képviselő-testület döntései szerint a saját önkormányzati jogkörében irányítja. Irányítói jogkörében:
-A jegyző javaslatainak figyelembevétel meghatározza a Hivatal feladatait az önkormányzat munkájának szervezésében, a döntések előkészítésében és végrehajtásában
-A Hivatal munkarendjét és az ügyfélfogadás rendjét a Képviselő-testület állapítja meg a jegyző javaslatára
-A jegyző javaslatára előterjesztést nyújt be a Képviselő-testületnek a Hivatal belső szervezeti tagozódásának, munkarendjének, valamint ügyfélfogadási rendjének meghatározására.
-A jegyző és a hivatali ügyintéző hatáskörébe tartozó államigazgatási ügyekre a polgármester irányítási joga nem terjed ki.
2.	A Hivatal vezetése
A Hivatalt a jegyző vezeti és megszervezi a hivatal munkáját. A jegyzőt – tartós távollét esetén – az irodavezető helyettesíti.
Gyakorolja a munkáltatói jogokat a Hivatal köztisztviselői tekintetében

-	Kinevezéshez, vezetői megbízáshoz, felmentéshez, vezetői megbízás visszavonásához, jutalmazáshoz - a polgármester által meghatározott körben - a polgármester egyetértése szükséges.
-	Gondoskodik a Hivatal munkájának megszervezéséről, melynek során közvetlenül utasíthatja a hivatal dolgozóit
-	Koordinálja és ellenőrzi a hivatal belső szervezeti egységeiben folyó munkát
-	Meghatározza a feladatok végrehajtásának idejét, módját, ütemét. 
-	Ellenjegyzési jogkört külön szabályzásban foglaltak szerint ellát.
-	Gondoskodik a hivatal létszámának feltöltéséről, a köztisztviselői állomány továbbképzéséről

-	Biztosítja a közszolgálati nyilvántartás vezetését és a személyes adatok védelmét.
-	Javaslatot tesz a polgármesternek a hivatal belső szervezeti tagozódására, a hivatal munkarendjére, az ügyfélfogadás rendjére.
-	A hivatal egységes működésére tekintettel, a hivatali feladatok hatékonyabb ellátása érdekében végleges, vagy ideiglenes átcsoportosítást hajthat végre a belső szervezeti egységek között, s ennek során a Hivatal köztisztviselői számára a munkaköri leírásukban nem szereplő feladatokat is megállapíthat.
-	A testületi munka hatékonysága érdekében együttműködik a bizottságok elnökeivel.
-	Szükség szerint a hivatal dolgozóit érintő kérdésekben vezetőségi értekezletet tart

A Hivatal gondoskodik a hatékony kapcsolattartás, információ áramlás megvalósításáról. Ennek formái:
-	a polgármester és a jegyző heti egyeztető megbeszélés,
-	a havonkénti rendszerességgel vezetői értekezletek ( polgármester, alpolgármester, jegyző, ),
-	a vezetőségi értekezletet követő, havonkénti apparátusi munkaértekezletek (információ átadás, feladat megbeszélés, munkatársi észrevételek, javaslatok),
-	Nyomon követhetőek:
-	a megbeszélések, értekezletek emlékeztetőiben

3.	Képviselet

-	A Hivatalt a jegyző, távollétében az irodavezető jogosult képviselni. Egyedi esetben a jegyző által megbízott köztisztviselő is jogosult a képviselet ellátására.
-	Jogi képviseletet a jogszabályi feltételeknek megfelelő és a jegyző által megbízott személyek jogosultak ellátni.

IV. fejezet
A testületi döntések előkészítése és végrehajtása

1. Előterjesztésekkel szemben támasztott követelmények
-	Előzmény esetén e tárgyban hozott korábbi döntések hatásának elemzése
-	Pontos helyzetfelmérés, tényfeltárás, hivatkozva a vonatkozó jogszabályi keretekre
-	A javasolt megoldási alternatívák megjelölése
-	Az előkészítő munka során végzett koordinációs munka, a közreműködési szervek álláspontjának ismertetése, a mellőzés okainak indokolása
-	Módosítás esetben a meghozandó döntéssel érintett korábbi határozati javaslat, rendelettervezet, határozatok, rendeletek módosításának, kiegészítésének, hatályon kívül helyezésének rögzítése
-	A végrehajtásért felelős személy(ek) és a végrehajtás határidejének (rész határidők) megjelölése. A határozatban több felelőst, valamint több határidőt is meg lehet jelölni. Több felelős esetén - ha a határozat eltérően nem rendelkezik – a jegyző köteles a koordinációt megszervezni és felel a végrehajtásáért.
2.	A döntés-előkészítési eljárás

-	A testületi anyagok megfelelő előkészítéséért a jegyző, és a téma szerinti ügyintéző a felelős.
-	Előterjesztés csak a jegyző, illetve az előterjesztést készítő ellenőrzését (és szignálását) követően terjeszthető a testület elé.
-	Az ágazati, szakmai jogszabályokkal való egybevetést az előterjesztést kidolgozók kötelesek előzetesen elvégezni.
Jogszabálysértés észlelése esetén az anyag készítője az előterjesztést haladéktalanul köteles átdolgozni és ismételten bemutatni
-	A bizottságok elé kerülő előterjesztéseket, illetőleg a bizottsági ülés napirendjét a jegyző köteles egyeztetni a bizottság elnökével..
3.	A határozatok végrehajtásának rendje
-	A határozatok végrehajtásáról a felelősként megjelölt köteles gondoskodni.
-	A határozatok végrehajtásáról a határidő lejártát követő testületi ülésen jelentést kell tenni. Amennyiben a határidő és a legközelebbi ülés között 7 napnál kevesebb idő áll rendelkezésre, a jelentés a határidőt követő ülésen esedékes.
-	A határozatok naprakész nyilvántartásáról a jegyző gondoskodik. 

4. Nemzetiségi Önkormányzattal való kapcsolattartás, együttműködés
-	A Hivatal a települési önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzat által külön kötött együttműködési megállapodás alapján tartja a kapcsolatot
-	A Hivatal ellátja a nemzetiségi önkormányzat gazdálkodásának végrehajtásával kapcsolatos feladatokat, hatásköröket
V. Fejezet

A Hivatal feladatai

A polgármester irányításával a jegyző operatív vezetése mellett közreműködik az önkormányzat munkájának szervezésében, a döntések előkészítésében és végrehajtásában.
-	A polgármester tevékenységével kapcsolatban

-	Döntésre előkészíti a polgármester hatáskörébe tartozó államigazgatási és önkormányzati hatósági ügyeket, közreműködik azok végrehajtásában.
-	A polgármester irányításával részt vesz - honvédelmi, polgári védelmi, katasztrófa-elhárítási ügyekben - az országos államigazgatási feladatok végrehajtásában.
-	A képviselő-testület tevékenységével kapcsolatban:
-	szakmailag előkészíti az önkormányzati rendeleteket, a testületi előterjesztéseket, a határozati javaslatokat, biztosítja ezek törvényességét,
-	szervezeti az önkormányzat rendeleteinek és határozatainak végrehajtását, elvégezi a végrehajtás ellenőrzését,
-	ellátja a Képviselő-testület működésével kapcsolatos egyéb ügyviteli, adminisztrációs feladatokat,
-	nyilvántartja a Képviselő-testület döntéseit
-	A Képviselő-testület bizottsági működésével kapcsolatban:
-	biztosítja a feladat jellegének megfelelően a bizottságok működéséhez szükséges szervezési, leírási és ügyviteli feltételeket, gondoskodik a bizottsági előterjesztések, jelentések, beszámolók, anyagok szakmai előkészítéséről
-	a bizottságokhoz érkező kérelmeket, javaslatokat - igény szerint - szakmailag véleményezi, tájékoztatást nyújt a megvalósítás lehetőségeiről
-	biztosítja a bizottságok döntéseinek a végrehajtását
 - A képviselő-testületi tagok munkájának segítése érdekében:
-	elősegíti a képviselők jogainak gyakorlását
-	közreműködik a képviselő-testületi tagok tájékoztatásának megszervezésében
-	A tisztségviselők munkájával kapcsolatban:
-	előkészíti a döntéseket, szervezi azok végrehajtását
-	segíti a tisztségviselőket a testületi munkával kapcsolatos tevékenységben
-	Döntésre előkészíti a jegyző hatáskörébe utalt ügyeket, közreműködik azok végrehajtásában
-	Ellátja a Képviselő-testület és szervei, valamint a jegyző számára jogszabályokban előírt feladatokat.
-	A Hivatal ügyintézője ellátja törvényben, vagy kormányrendeletben számára kivételesen megállapított hatásköröket.
-	Ellátja az önkormányzat intézményeivel kapcsolatos feladatokat, szakmai segítő tevékenységet folytat.
-	Közreműködik más közigazgatási, illetve helyi önkormányzati hivatali szervekkel való kapcsolattartásban.

,Független belső ellenőr:
A független belső ellenőrzési feladatokat külső szakember megbízása útján látja
A folyamatokba épített ellenőrzések a munkaköri leírásokban rögzített módon történnek.

Helyettesítés és kiadmányozás rendje
-	A jegyzőt távolléte vagy akadályoztatása esetén az irodavezető helyettesíti.
-	A jegyző szabályozza a hivatalban a kiadmányozás általános rendjét.
-	A jegyző külön szabályozza az általa átruházott államigazgatási feladatokban és hatósági hatáskörökben a kiadmányozás rendjét.

VI. Fejezet

Egyéb szabályok
-	A jegyző havonta hivatali munkaértekezletet tart.
-	A polgármester irányítási jogkörében - szükség szerint - vezetői értekezletet tart.
-	A köztisztviselői álláshelyeket nyilvános pályázat kiírása útján kell betölteni.
-	Az irodák részére átadott bélyegzőkről nyilvántartást kell vezetni. A bélyegzők megőrzéséről, rendeltetésszerű használatáról az irodák munkatársai gondoskodnak.
-	A munkahelyről betegség miatt távolmaradó dolgozó a betegség első munkanapján köteles azt a jegyzőnek bejelenteni.
-	A hivatali épület kulcsairól nyilvántartást kell vezetni. Kulcsot csak a polgármester (távollétében a jegyző) engedélyével lehet az általa meghatározott személynek kiadni. 
-	Suba Józsefné pénzügyi munkatárs felel a nemzetiségi önkormányzat gazdálkodásának végrehajtásával kapcsolatos feladatok jogszerű végrehajtásáért. 
-	A jegyző a munkaköri leírásban kijelöli azt a személyt, aki Suba Józsefné akadályoztatása esetén a nemzetiségi önkormányzattal kapcsolatos feladatok ellátásában helyettesíti.

Vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel járó munkakörök:
-	Jegyző, irodavezető,

A Ktv. 48/a §. -a alapján képzettségi pótlékra jogosító munkakörök és képzettségek:

Munkakör megnevezése
jegyző

irodavezető
pénzügyi munkatársak

Képzettség 
igazgatásszervező, jogász
 
igazgatásszervező
mérlegképes könyvelő 

A Hivatal irányadó munkarendje: 
Hétfő, kedd, csütörtök: 
Szerda:

Péntek:

7.30 - 16.00 óráig 
8,30 – 17,00 óráig
7.30 - 13.30 óráig

-A Hivatal köztisztviselőinek az eltérő munkaidő-beosztását a jegyző határozza meg, figyelemmel arra, hogy a teljes munkaidőben foglalkoztatott köztisztviselők heti munkaideje 40 óra
-	Az ügyfélfogadás rendjét az Ügyrend melléklete tartalmazza.
-	A teljes munkaidőben, valamint a legalább napi 6 órában foglalkoztatott köztisztviselő részére napi 30 perc munkaközi szünetet munkaidőben kell kiadni.

-	A rendkívüli munka és a készenlét elrendeléséről, nyilvántartásáról és elszámolásának rendjéről a jegyző külön rendelkezik.
-	A köztisztviselő munkaköri feladatait az egyéni munkaköri leírások tartalmazzák.
-	A köztisztviselő munkaköri megnevezését ennek megfelelően a szakmai területre utaló kifejezéssel kell megállapítani ( pl. építésügyi főtanácsos, szociális főelőadó )

VII.

Tiszanána község Önkormányzata   /2018. (III.29.) rendeletének /Szervezeti és Működési Szabályzat/ függelékét képezi jelen Ügyrend, amely hatálybalépésére és alkalmazására 2018. április 3. napjával kerül sor.

Tiszanána község Közös Önkormányzat Hivatal Ügyrendjének
1. sz. melléklete

Tiszanána község Közös Önkormányzati Hivatal

Hétfő:
Kedd: Szerda: Csütörtök: Péntek

Ügyfélfogadási
RENDJE

8.00 - 15.00 
  ügyfélfogadás nincs
9.00 - 17.00 
  ügyfélfogadás nincs
8.00 - 12.00