Tiszanána Község Önkormányzat Képviselő-testületének
11/2018.(VII.6.) Önkormányzati rendelete
a településkép védelméről

Tiszanána Község Önkormányzat Képviselő-testülete az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés a) pontjában, a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (2) bekezdés a)-h) pontban kapott felhatalmazás alapján, a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13.§ (1) bekezdés 1.1. pontjában és az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 29.§ (3) és 57. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 43/A. § (6) bekezdés c) pontjában biztosított véleményezési jogkörében eljáró Heves Megyei Kormányhivatal Állami Főépítészének, a Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatóságnak, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala és a Miniszterelnökség Örökségvédelemért Felelős Helyettes Államtitkársága, valamint a partnerségi rendelet szerinti résztvevők véleményének kikérésével a következőket rendeli el:

I.   Fejezet - Általános rendelkezések

1.       Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában:
1.	Óriásreklám: elemeiben vagy összességében az A0 (841x1189 mm) méretet meghaladó méretű, legfeljebb 11 m2 méretű reklám.
2.	Fényreklám: reklám megjelenítésére alkalmas led panel, elektromos led állvány, videófal, monitor
3.	Cégtábla: A cég nevét és székhelyét feltüntető tábla.
4.	Címtábla: intézmény, vállalkozás nevét, vagy egyéb adatait feltüntető tábla.
5.	Hirdető-berendezés: minden olyan hordozó eszköz, fixen rögzített vagy mozgó, képi, illetve hang effektusok megjelenítésére, valamint információk tárolására is alkalmas berendezés, amely kialakításától, anyagától, méretétől, továbbá elhelyezése módjától függetlenül - hirdetmény megjelenítésére szolgál, és közterületről érzékelni lehet.
6.	Védett érték: helyi egyedi védelem alatt álló építmény, építményrész, épület, egyéb elem.
7.	Hagyomány- és tájidegen anyagok: bitumenes zsindely, hullámpala, vagy fémlemez alkalmazása a tetőfedés cseréjénél, illetve ezen anyagokból kerítésbetétek készítése, stb.
8.	Hagyomány- és tájidegen színek: harsány, ún. „neon"- és erőteljes „tiszta"-színek (pl.: cinóberpiros, titán-kék, fű-zöld, stb.) alkalmazása külső homlokzati falon, vagy egyéb, közterületről látható helyen.
9.	Áttört kerítés: olyan kerítés, amelynek a kerítés síkjára merőleges átláthatósága 50%-nál kisebb mértékben korlátozott.
10.	Illeszkedés elvének biztosítása: a település építészeti karakterét megőrző, a környező meglévő építmények paramétereit, karakterét, elhelyezkedését figyelembe vevő, a település egészének arányrendszerét szem előtt tartó, anyaghasználatában és színezésében környezetéhez alkalmazkodó tervezői metódus.
11.	Illeszkedőnek tekinthető az épület, amennyiben az alábbi kritériumoknak együttesen eleget tesz:
a)	környezetéhez igazodik;
b)	a település építészeti karakterét megőrzi;
c)	a meglévő formakultúrát megtartja;
d)	léptékhelyes épülettömeget eredményez; továbbá
e)	a környezetét figyelembe vevő építési anyagot és színezést alkalmaz.
a)	
II. Fejezet - A helyi védelem

2. A helyi védelem célja

2. § (1) Az épített környezet fenntartása, a jelen és a jövő nemzedékek számára való megőrzése érdekében az önkormányzat a közigazgatási területén található kiemelkedő építészeti értékeket helyi védelem alá helyezi.
(2)	Az építészeti örökségnek azok az elemei, amelyek értékük alapján nem részesülnek országos védelemben, de a sajátos megjelenésüknél, jellegzetességüknél, településképi vagy településszerkezeti értéküknél fogva a térség, illetőleg a település szempontjából kiemelkedők, hagyományt őriznek, az ott élt emberek és közösségek munkáját és kultúráját híven tükrözik, a helyi építészeti örökség részét képezik.
(3)	A helyi értékvédelem feladata a különleges oltalmat igénylő településszerkezeti, településképi és utcaképi, építészeti, történeti, régészeti, képző- és iparművészeti, műszaki-ipartörténeti szempontból védelemre érdemes területek, épület-együttesek, építmények, épületrészek, köz- és műtárgyak, növények vagy növény-együttesek számbavétele, meghatározása, nyilvántartása, dokumentálása, valamint a nyilvánossággal történő megismertetése.

3. A helyi védelem fajtái

3.§ (1) A helyi védelem területi vagy egyedi védelem lehet.
(2)	A helyi egyedi védelem a jellegzetes, értékes, illetve hagyományt őrző építészeti arculatot, településkaraktert meghatározó valamely

a)	építményre, építményrészletre vagy az alkalmazott anyaghasználatra, tömegformálásra, homlokzati kialakításra,
b)	táj- és kertépítészeti alkotásra, egyedi tájértékre, növényzetre,
c)	szoborra, képzőművészeti alkotásra, utcabútorra,
d)	az a)-c) ponthoz kapcsolódóan az érintett földrészlet, telek egészére vagy egy részére terjedhet ki.
(3)	A területi védelem a településszerkezet, a telekstruktúra, az utcavonal-vezetés, az utcakép vagy
utcakép részlet, továbbá a település- és tájkarakter elemek megőrzésére, értékóvó fenntartására és fejlesztésére irányul.
(4)	Az önkormányzat a (2) bekezdésben foglaltak figyelembe vételével helyi egyedi értékvédelem alá
helyezte a 2. mellékletben meghatározott építményeket, épületeket, objektumokat.

4. A helyi védetté nyilvánítás, valamint megszüntetés szabályai

4. § (1) A helyi védetté nyilvánítás vagy annak megszüntetésére bármely természetes vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet - a polgármesterhez írásban benyújtott - kezdeményezése alapján kerülhet sor. A benyújtott javaslat alapján az Önkormányzat értékvizsgálatot vagy örökségvédelmi hatásvizsgálatot készíttet.
(2) A helyi építészeti örökség értékeinek feltárása, számbavétele, védetté nyilvánítása, fenntartása, fejlesztése, őrzése, védelmének biztosítása a települési önkormányzat feladata.

(3)	A helyi védelem alá helyezésre vonatkozó kezdeményezésnek tartalmaznia kell:

a)	a védelemre javasolt érték megnevezését, egyedi védelem esetén címét, helyrajzi számát,
területi védelem esetén a terület lehatárolását a helyrajzi számok megjelölésével,
b)	a védelem jellegével kapcsolatos javaslatot és
c)	a védelemmel kapcsolatos javaslat rövid indokolását,
d)	a kezdeményező nevét, megnevezését, lakcímét, székhelyét.
(4)	A helyi védelem megszüntetésére vonatkozó kezdeményezésnek tartalmaznia kell:

a)	a védett érték megnevezését, egyedi védelem esetén címét, helyrajzi számát, területi védelem
esetén a terület lehatárolását a helyrajzi számok megjelölésével
b)	a védelem törlésével kapcsolatos javaslat rövid indokolását,
c)	a kezdeményező nevét, megnevezését, lakcímét, székhelyét.
(5)	A védelem megszűnik, ha

a)	a helyi védett érték helyrehozhatatlanul megsemmisül,
b)	a helyi védett érték magasabb jogszabályi védettséget kap, vagy
c)	ha a Képviselő-testület a helyi védelmet megszünteti.
d)	valamint a), b) vagy c) pontok értelmében a jelen rendelet - a szükséges egyeztetési eljárások szerint - módosításra kerül.
(6)	A helyi védetté nyilvánításról, annak módosításáról, vagy megszüntetéséről értesíteni kell:

a)	az érintett ingatlan tulajdonosát(ait) postai úton,
b)	műalkotás esetén az élő alkotót, vagy a szerzői jog jogosultját,
c)	az illetékes építésügyi hatóságot,

e)	illetékes örökségvédelmi hatóságot
f)	a kezdeményezőket.
(7)	A helyi védelem alá helyezés bejegyzését a jegyző a Kormányrendelet szerint kezdeményezi.

5.§ (1) A helyi egyedi védelem alá helyezett építmény, közterülettel határos építményrészlet, alkotás, utcabútor csak egységes megjelenésű táblával jelölhető meg, amelynek a védelem tárgyának megnevezése mellett a következő szöveget kell tartalmaznia: „Tiszanána Község Önkormányzat helyi védelem alá helyezte- évszám". A tábla mérete fektetett A/4, anyaga fém, színe bronz.
(2)	A tábla elkészíttetéséről, elhelyezéséről a polgármester gondoskodik. A tábla elhelyezését az érintett ingatlan tulajdonosa tűrni köteles. A tábla elhelyezése, fenntartása és pótlása az önkormányzat feladata.
(3)	Helyi védelem alatt álló növényt, növény-együttest az e célra rendszeresített „Tiszanána Község Önkormányzata által helyi védelem alá vont növény/növényegyüttes - évszám" feliratú táblával jelölhető meg, annak közvetlen környezetében. A tábla mérete fektetett A/4, anyaga fém, színe bronz. A tábla elhelyezését a tulajdonos tűrni köteles. A tábla elhelyezése, fenntartása és pótlása az önkormányzat feladata.
(4)	A helyi védettség tényét közlő táblán kívül az önkormányzat elhelyezhet egyéb a védettséggel összefüggő tényt, adatot is közlő táblát a védett értéken vagy annak környezetében. A tábla elhelyezése, fenntartása és pótlása az önkormányzat feladata.

5.	A védettséggel összefüggő korlátozások, kötelezettségek
6.	§ (1) A védett érték karbantartása, állapotának megóvása a tulajdonos kötelezettsége.
(2) A védett érték megfelelő fenntartását és megőrzését elsősorban a rendeltetésnek megfelelő használattal kell biztosítani.

6.	A helyi védelem alatt álló értékek nyilvántartása
7.	§ (1) A helyi védelem alá helyezett értékekről (a továbbiakban: védett érték) az önkormányzat
nyilvántartást vezet, amelybe bárki betekinthet. (2) A nyilvántartás naprakész vezetéséről a jegyző gondoskodik.
7.	A helyi egyedi védelemhez kapcsolódó településképi önkormányzati támogatási és ösztönző rendszer
8.	§ (1) A védett érték tulajdonosának kérésére a szokásos jó karban tartási feladatokon túlmenő, a
védettséggel összefüggésben szükségessé váló, a tulajdonost terhelő munkálatok finanszírozásához az önkormányzat támogatást adhat.
(2)	A támogatás mértékét az önkormányzat Képviselő-testülete évente a költségvetésben határozza meg.
(3)	A támogatás ingatlanra eső mértékét - az önkormányzati költségvetés keretei között - az Képviselő-testület állapítja meg.
(4)	Az építési munkák végzésének idejére fizetendő közterület-használat díjat az Önkormányzat elengedi.
(5)	Az önkormányzat a védett érték jókarbantartását évenkénti településképi díjazás keretében díjazhatja, kitüntetheti: pl. önkormányzati elismerést megszövegező táblával, tárgyi vagy pénzbeni díjazással.
(6)	A tulajdonos szociális helyzetére hivatkozva a védett épület állagának megóvásához, megtartásához anyag- és eszköz biztosítást kérhet az önkormányzattól.
(7)	Az (1) bekezdés szerinti önkormányzati támogatás csak az esetben nyújtható, ha:

a)	a védett értéket a tulajdonos megfelelő módon fenntartja (karbantartja), azt neki felróható módon nem károsítja,
b)	a karbantartással és az építéssel összefüggő előírásokat és szabályokat maradéktalanul betartja.
c)	a tényleges munka szabályszerűen kerül elvégzésre.

III. Fejezet - A helyi védelem településképi követelményei

8. A helyi védett értékekre vonatkozó egyedi építészeti követelmények

9.§ (1) A védett épületeket hagyományos építészeti tömegükben, tetőformájukban kell megtartani, érintetlenül hagyva az értéket képező homlokzati nyílásrendet és a nyílások osztását, megőrizve az eredeti homlokzati tagozatokat és a homlokzat egységes színezését.
(2)	A védett épület belső korszerűsítését, átalakítását, esetleg bővítését a védettség nem akadályozza, sőt, a védelem érdekében elő kell segíteni ezen épületek mai igényeknek megfelelő használatát. A belső átalakításokat az eredeti szerkezet és belső értékek tiszteletben tartásával kell megoldani.
(3)	A védett épületet úgy lehet bővíteni, hogy az eredeti épület tömegformája, homlokzati kialakítása, utcaképi szerepe ne változzon, illetve a legkisebb kárt szenvedje és a tervezett bővítés a régi épület formálásával, szerkezetével, anyaghasználatával összhangban legyen.
(4)	Védett épület bontására csak a teljes műszaki és erkölcsi avultság esetén kerülhet sor, ha a védelemben részesülő építészeti érték károsodása olyan mértékű, hogy a károsodás műszaki eszközökkel nem állítható helyre. A védett épület bontására csak a védettség megszüntetését követően kerülhet sor.
(5)	A védett épülettartozékot az épület elbontása után az új épületbe - felújítás, javítás után - vissza kell építeni.
(2)	
(6)	A védett épületen/építményen semmilyen gépészeti berendezés, tetőfelépítmény, égéstermékkivezető szerkezet közterületről is látható egysége és kivezetése a környezetébe nem illeszkedő, esetleg zavaró módon nem helyezhető el.
(7)	A védett épületen/építményen csak a látványt nem zavaró antenna, hírközlési egység helyezhető el. Amennyiben más műszaki megoldás nincs, a védett épületen/építményen legfeljebb egy távközlési berendezés (antenna, műholdvevő, kamera) helyezhető el.
(8)	A védett épületen/építményen klíma- vagy légtechnikai berendezés, új parapet fűtőberendezés egysége, látható módon semmilyen vezeték utcai homlokzaton nem helyezhető el.
(9)	A védett építmények eredeti külső megjelenését, ezen belül

a)	egészének és részleteinek külső geometriai formáit, részletképzését, valamint ezek rész-és befoglaló méreteit,
b)	eredeti anyaghatását egészében és részleteiben,
c)	az eredeti színezését, vagy ha ez nem ismert, a védett építmény jellegének és környezetének megfelelő színezést,
d)	eredeti épülettartozékait és felszereléseit
az e rendeletben foglaltak figyelembevételével kell megőrizni, illetve helyreállítani.
(10)	Helyi védett épületen tetőtér beépítés vagy emeletráépítés csak akkor alkalmazható, ha ezt az illeszkedés szabályai lehetővé teszik, és ha a homlokzati értékek megőrizhetők.
(11)	Helyi egyedi védelem alatt álló épület átalakítási és bontási engedélye csak felmérési dokumentáció (rajzi és fotó) mellékelése után adható ki.
(12)	A helyi egyedi védelem alatt álló épület homlokzatának és kerítésének harsány színekre történő színezés nem engedhető meg.
(13)	A helyi egyedi védelem alatt álló épület homlokzatán hirdetőberendezés nem helyezhető el.
(14)	A helyi egyedi védelem alatt álló épületen cégér, cégtábla csak az épület architektúrájához, formavilágához illeszkedő módon és igényes kivitelben helyezhető el.
(15)	A helyi egyedi védelem alatt álló épületet érintően a közmű csatlakozás, vezetékek, vonalas létesítmények, megjelenését kerülni kell. Ha ez nem lehetséges, akkor csak az épület architektúrájának sérelme nélkül, minőségi és esztétikus kivitelben és megjelenéssel létesíthetők.
(16)	A helyi egyedi védelem alatt álló épület előtti közterületen reklámhordozó nem helyezhető el.
10.§ Helyi egyedi védelem alatt álló épület bontására csak a védettség a 4.§ (5) bekezdés szerinti megszüntetését követően kerülhet sor.

IV. Fejezet - A településképi szempontból meghatározó terület építészeti követelményei

9. A településképi szempontból meghatározó területekre vonatkozó területi építészeti követelmények
11.	§ Az önkormányzat a településkép szempontjából meghatározó területekként jelöli ki az
1.melléklet szerint Tiszanána Község teljes közigazgatási területét:
a)	a település belterülete településrész,
b)	Dinnyéshát (zártkert) településrész,
c)	a település külterülete településrész.
12.	§  A településképi szempontból  meghatározó  belterületen a településképet meghatározó
építmények az alábbiak szerint telepítendők:
A fő- és mellékfunkció beépítés telepítési módja:
Lakóépület megléte, vagy azzal egyidejűleg építése esetén a gazdasági célú épületet a lakóépület takarásában kell elhelyezni.

10.  A településképi szempontból  meghatározó területre vonatkozó egyedi építészeti követelmények

13. § (1) Az e rendelet 1.mellékletének a) pontjában meghatározott, a település belterületén a településképet meghatározó területeken a településkép védelme érdekében építési tevékenység, új épület elhelyezése a meglévő beépítéshez és építészeti kialakításhoz illeszkedően végezhető, az alábbiak figyelembevétele mellett:
a)	A lakóépületek a kialakult építészeti karakternek megfelelően 30-45fokos hajlásszögű magas tetővel, s hagyományőrző épületekhez hasonló tetőidommal - oromfalas magas tető utcára merőleges gerinccel létesíthetők, kivéve az utcaképben nem megjelenő hátsókerti épületszárny.
b)	Tetőtér-beépítés esetén kerülni kell a tetősikból kiálló tetőablakok használatát.
c)	A lakóépületek a hagyományőrző épületekhez illeszkedő anyaghasználattal engedélyezhetők. Javasol anyagok: kő vagy tégla lábazat, vakolt homlokzat, fa nyílászárók. A tetőnél cserép, műemléki pala ajánlott, bitumenes zsindely nem alkalmazható.
d)	A településközpontban elhelyezendő épületek környezetbe illő, településkaraktert nem megtörő építészeti kialakítással, azaz tömegformálással, anyaghasználattal engedélyezhetők.
e)	A harsány színű faluképbe nem illő tetőfedő anyag alkalmazása nem engedhető meg.
f)	Műanyag előtető nem építhető.
g)	A homlokzatszínezés esetén a településen hagyományos színezés alkalmazható.
h)	Az épületek külső megjelenésében nem alkalmazhatók a feltűnő, tájidegen építési elemek, a mesterkélt, rikító színek (pl. kék, lila, rózsaszín).
i)	A tetőhéjazat cseréje esetén, egy tetőfelületen többféle anyagú, színű tetőhéjazat nem
helyezhető el.
j) A homlokzatfelújítás csak a közterületről látható épülethomlokzat egészére kiterjedően történhet.
k) Lakóépületként látszó felületű gerendaházként, rönkházként nem építhető. Lakóépület esetén faburkolatú felület, látszó faszerkezet az épületek homlokzatának legfeljebb 50%-án alkalmazható.
l) Az épületek homlokzatainak, nyílászáróinak és az ingatlanok kerítéseinek színezésére rikító színek (pl.: lila, neon színek stb.) használata településkép-védelmi szempontból nem megengedett.
(2) Az e rendelet 1.mellékletének b) pontjában meghatározott, a település Dinnyéshát (zártkert) településrész településképet meghatározó területén a településkép védelme érdekében építési tevékenység, új épület elhelyezése az alábbiak figyelembevétele mellett történhet:
a)	Az övezetben az épületek csak magas tetővel létesíthetők, kivéve az utcaképben nem megjelenő hátsókerti épületszárny.
b)	Az épületek elsősorban a tájra jellemző, hagyományos tömeg- és homlokzatkialakítással, anyaghasználattal - vakolt homlokzat - alakítható ki.
c)	A tetőhéjalás anyagaként cserép, vagy műemléki pala alkalmazható, bitumenes zsindely nem használható.
d)	A harsány színű faluképbe nem illő tetőfedő anyag alkalmazása nem engedhető meg.
e)	Műanyag előtető nem építhető.
f)	A homlokzatszínezés esetén a településen hagyományos színezés alkalmazható.
g)	Az épületek külső megjelenésében nem alkalmazhatók a feltűnő, tájidegen építési elemek, a mesterkélt, rikító színek (pl. kék, lila, rózsaszín).
h)	A tetőhéjazat cseréje esetén, egy tetőfelületen többféle anyagú, színű tetőhéjazat nem
helyezhető el.
i)	A homlokzatfelújítás csak a közterületről látható épülethomlokzat egészére kiterjedően
történhet.

j) Az épületek homlokzatainak, nyílászáróinak és az ingatlanok kerítéseinek színezésére rikító színek (pl.: lila, neon színek stb.) használata településkép-védelmi szempontból nem megengedett.
(3) Az e rendelet a) pontjában meghatározott, a település belterületén és a b) pontjában meghatározott, a település Dinnyéshát (zártkert) településrész területein az utcafronti kerítés az alábbiak szerint alakítható ki:
a)	Az utcafronti kerítés épített oszlopainak tetején, kapu épített tetőszerkezetének tetején, illetve bármilyen épített kerítésépítményen, amennyiben arra térbeli díszítés kerül, díszítésként hagyományos geometriai forma (pl. gömb, kocka, gúla stb.), illetve történelmi, vallási tárgyú emlék alkalmazható, állatfigurák (pl. oroszlán, sárkány stb.) nem használhatók.
b)	A lakótelek utcavonalán a kerítés a kialakult állapothoz illeszkedő, de max. 40 cm szilárd lábazattal, felül áttört, lehetőleg természetes anyagokból kivitelezhető módon létesíthető;
c)	A kerítések növényzet telepítésével (sövény) helyettesíthetők, vagy egyéb (drótfonat, léckerítés stb.) anyagúak lehetnek.
d)	Telkenként csak 1 db gépkocsi behajtására alkalmas kapu és 1 db személybejárati kapu létesíthető.

(4)	Az e rendelet a) pontjában meghatározott, a település belterületén és a b) pontjában meghatározott, a település Dinnyéshát (zártkert) településrész közterületein elhelyezhető építményekkel, létesítményekkel szembeni elvárások:

a)	A közterületi árusítópavilon a faluképbe illően létesíthető.
b)	A közúti közlekedéssel kapcsolatos várakozóhelyek (buszmegállók) a település teljes
területén egységes kialakítással, hagyományos építőanyagok (fa, vakolt felületek, terméskő, tégla) felhasználásával létesíthetők.
c)	A közterületen a parkolás, megállás megakadályozására szolgáló, a településképet negatívan
befolyásoló, kő-, illetve szikladarab, növénnyel beültetett vagy betonnal kiöntött autógumi,
egyéb természetes vagy mesterséges anyagú, terepből kiálló tárgy, oszlop engedély nélküli
elhelyezése nem megengedett.
(5)	Az e rendelet a) pontjában meghatározott, a település belterületén és a b) pontjában meghatározott, a település Dinnyéshát (zártkert) településrész közlekedési célú közterületei kialakításának szabályai:

a)	A közterületi kocsibehajtók számára kiépítésre kerülő vízátereszek min. 40 cm belső átmérővel alakíthatók ki.
b)	A közterületi útburkolat településképet rontó látványának elkerülése érdekében a közterületen történő burkolat bontás során keletkező újabb hibák lehetőségének elkerülése érdekében, amennyiben burkolatbontásra kerül sor, a burkolat helyreállítása minden esetben a burkolatszéltől számított legalább 1,5 m távolságig történhet, kivéve a kiselemes, illetve járdaburkolat esetén.
c)	A 16 m szabályozási szélességű utak kétoldali, a 12 m szélességű utak egyoldali fasor telepítéssel alakíthatók ki.
(6)	Az e rendelet a) pontjában meghatározott, a település belterületén és a b) pontjában meghatározott, a település Dinnyéshát (zártkert) településrész területein a zöldfelület kialakításának szabályai:

a)	A közutak építési területén és a mezőgazdasági célú külterületi feltáró utak menti fasorok telepítésével, fás zöldsávok létesítésével alakíthatók ki, a fasorok helyének a közművek és az útburkolatok tervezésekor történő figyelembevétele mellett.
b)	Fásítás, fasor kialakítása, a pótlásra előírt faj kiválasztása során helyben honos, jellemzően az e rendelet 1.sz. függelékében szereplő „Fásításra, növénytelepítésre javasolt őshonos növények jegyzéke" szerinti fajok telepítésével történhet, az e rendelet 2.sz. függeléke „Növénytiltó listái"-ban szereplő növényfajok kizárásával.
a)	
(7) Az e rendelet a) pontjában meghatározott, a település belterületén és a b) pontjában meghatározott, a település Dinnyéshát (zártkert) településrész területein az egyéb műszaki berendezésekkel szembeni elvárások:
a)	Égéstermék elvezetésére utcai homlokzaton szerelt kémény nem alakítható ki.
b)	Elektronikus hírközlési építmények és berendezései (antennák, antennatartó szerkezetek, parabolaantennák stb.), közüzemi szolgáltatások mérő órái, nyomásszabályozó, klímaberendezés kültéri egysége, valamint egyéb gépészeti berendezés az épületek közterület felé néző homlokzatán nem helyezhető el, kivéve műszaki szükségszerűség.
c)	Klímaberendezés kültéri egysége, valamint parabola-antenna lakóterületen lévő utcai homlokzaton, tetőfelületen, valamint szomszédos, beépíthető ingatlanra néző tetőfelületen nem helyezhető el kivéve műszaki szükségszerűség.
d)	Előkert nélküli telken elhelyezésre kerülő utcafronti épületek közterület felé néző homlokzatán a közterületre kivezető ereszcsatorna nem helyezhető el, kivéve a homlokzati falba beépítve, illetve takartan vagy a terepszint alatt az utcai vízelvezető hálózatba elvezetve helyezhető el.

14. § (1) Az e rendelet 1.melléklet c) pontjában meghatározott, a település külterületén a településképet meghatározó területeken a településkép védelme érdekében építési tevékenység, új épület elhelyezése a meglévő beépítéshez és építészeti kialakításhoz illeszkedően végezhető.
(2)	A településkép védelme érdekében új épületek telepítésénél a meglevő környezethez és a terepviszonyokhoz az építészeti kialakítással illeszkedni kell.
(3)	Mezőgazdasági területen elhelyezhető építményeket tájba illően, természetes anyagból építhetők.
(4)	Épületek tömege, fedése, szín- és formavilága a táj építési hagyományát követve alakítható ki.
(5)	Az épületek külső megjelenésében a feltűnő, tájidegen építési elemek, a mesterkélt, rikító színek (pl. kék, lila, rózsaszín) nem alkalmazhatók.
(6)	A homlokzatokon (falburkolat, tető) olyan színárnyalatok alkalmazhatók, amelyek a hagyományos építőanyagok (cserép, fa, egyéb természetes anyagok) színeire jellemzők.
(7)	Tájvédelmi szempontból a legfontosabb, hogy a település jellegzetes táji adottsága változatlan formában fennmaradhasson.
(8)	A létesítmények, építmények harmonikusan illeszkedjenek a környezetbe, kiegészítve, eltüntetve a hiányosságokat, a környezetüket nem változtathatják meg.
(9)	Tájképvédelmi területen (a 3.sz. függelék szerint) új épület építése a tájba illesztés fokozott figyelembevételével történhet, a kialakult tájhasználat, telekstruktúra, a hagyományos beépítési módok megőrzése mellett.
(10)	Tájképvédelmi területeken (a 3.sz. függelék szerint) a táj jellegzetes arculatát kedvezőtlenül megváltoztató tevékenység nem folytatható.
(11)	Tájképvédelmi területen (a 3.sz. függelék szerint) a kedvezőtlen látványt nyújtó tevékenység a főbb megközelítési irányok felől, közterületekről nem látható, érzékelhető módon, illetve takartan helyezhetők el.
(12)	Külterületi mezőgazdasági területen a kerítés lábazat nélküli, áttört kialakítású és kapuzatú, fa vagy fém oszloprendszerű, drótfonatból készülő, a környező tájba semleges látvánnyal illeszkedő módon alakítható ki.
(13)	Fás növényzet ültetése esetén - környezetvédelmi-, tájképvédelmi és látványvédelmi érdekek miatt - a tájban honos, jellemzően az 1.sz. függelék szerinti honos fa- és cserjefajok alkalmazhatók, a 2.sz. függelékben szereplő növényfajok alkalmazásának kizárásával.
(2)	
V. Fejezet - Sajátos építmények elhelyezése és anyaghasználata
11.	Felszíni energiaellátási és vezetékes elektronikus hírközlési sajátos építmények
elhelyezésére vonatkozó közös szabályok
15.	§ (1) A településképi szempontból meghatározó területen a felszíni energiaellátási és vezetékes
elektronikus hírközlési sajátos építmények a településképi és tájképvédelmi szempontok figyelembevétele mellett helyezhetők el.
(2)	A közművezetékek telepítésénél (átépítéskor és új vezeték létesítésekor) a gazdaságos területhasználatra és a településképre egyaránt figyelmet kell fordítani.
(3)	Közművezeték, járulékos közműlétesítmények elhelyezésénél az esztétikai követelmények betartására is figyelemmel kell lenni.
(4)	Útépítésnél, útrekonstrukciónál a tervezett közművek egyidejű kiépítéséről, illetve a meglévő közművek szükséges egyidejű rekonstrukciójáról gondoskodni kell.
(5)	A villamos energia elosztó hálózatok föld feletti elhelyezése egyelőre területgazdálkodási szempontból fennmarad, az utcabútorozási és utcafásítási lehetőség biztosítása érdekében a hálózatokat közös oszlopsorra kell feszíteni, lehetőleg a közvilágítási lámpatesteket tartó oszlopokra. Hosszabb távon a villamos energia közép- és kisfeszültségű, valamint a közvilágítási hálózatokat lehetőleg alépítményben vagy föld alatti kialakítással kell építeni.
(6)	A tervezett gáznyomás szabályozók az épületek utcai homlokzatára nem helyezhetők el. A berendezés a telkek előkertjeiben, udvarán, vagy az épület alárendeltebb homlokzatára szerelhetők. Műszaki szükségszerűségből az utcai homlokzaton csak - az épülettel szerves egységet képező módon - helyezhetők el.
(7)	A távközlési hálózatot létesítésekor, illetve rekonstrukciójakor szükséges földalatti kialakítással, illetve alépítménybe helyezve föld alatt vezetve építeni.
(8)	Közterületen lámpákkal káprázást, vakítást, ártó fényhatást okozni nem szabad, ingatlan használatát korlátozni tilos.
(9)	A fényszennyezés elkerülésének érdekében a kültéri világítás a tényleges használat idejéhez igazítandó, illetve 22 óra, vagy éjfél után közvilágítás fénye csökkenthető.

(10)	A világítótestek ernyőzése olyan legyen, hogy a fényt oda irányítsa, ahol arra szükség van.
(11)	Az utcák, amennyire csak lehet egyenletesen, és amennyire csak lehet, alacsony intenzitással kerüljenek megvilágításra.
12.	Vezeték nélküli elektronikus hírközlési sajátos építmények elhelyezésére vonatkozó
szabályok
16.	§ (1) A település területén a vezeték nélküli hírközlés sajátos építményeinek, műtárgyainak
elhelyezésére nem alkalmas területek:
a)	Belterület, a (2) bekezdésben foglaltak kivételével
b)	ökológiai hálózat területe (a 3.sz. függelék szerint),
c)	Natura 2000 terület (a 3.sz. függelék szerint),
d)	országos természetvédelmi oltalom alatt álló területek (a 3.sz. függelék szerint),
e)	tájképvédelmi terület (a 3.sz. függelék szerint).
(2) A település területén a vezeték nélküli   hírközlés sajátos építményeinek, műtárgyainak elhelyezésére alkalmas területek:
a)	a meglévő antennatartó-szerkezet igénybevételével, bővítésével, fejlesztésével,
b)	amennyiben  belterületen  szükséges   az  elhelyezés,   az  elsősorban  a meglévő toronyépületekben (pl. templomtoronyban, víztornyon),
c)	természetvédelem és tájképvédelem alatt nem álló mezőgazdasági területen (a 3.sz. függelék szerint),
történhet.

VI. Fejezet -

Reklámhordozókra és egyéb műszaki berendezésekre vonatkozó településképi követelmények

13. Reklámra, reklámhordozóra, cég- és címtáblára, cégérre vonatkozó településképi követelmények

17.§ (1)Új épület elhelyezésénél, meglévő épület átalakításánál, funkcióváltásánál, homlokzati felújításánál az intézmények cégéreinek, hirdetőtábláinak méretét és elhelyezését a homlokzattal együtt kell kialakítani. Utólagosan cégér vagy hirdetőtábla a már kialakított homlokzat architektúráját figyelembe véve helyezhető csak el.
(2)	Az épületre, építményre szerelt reklám-, cég-, címtábla, cégér vagy fényreklám, hirdetési vagy reklámcélú építmény, kirakatszekrény tartó-, illetve hordozó felületeit úgy kell kialakítani, hogy azok méretei, arányai, alkalmazott anyagai és színezése illeszkedjen az adott épület, építmény építészeti karakteréhez, arculata a reklámozott tevékenységre utaló, ahhoz igazodó legyen.
(3)	Cégéreket, cégtáblákat és cégfeliratokat úgy kell az épületek homlokzatain elhelyezni, hogy azok illeszkedjenek a homlokzatok meglévő vagy tervezett vízszintes és függőleges tagolásához, a nyílászárók kiosztásához, azok ritmusához úgy, hogy együttesen összhangban legyenek az épület építészeti részletképzésével, színezésével, építészeti hangsúlyaival.
(4)	Táblaszerűen kialakított cégér felülete nem haladhatja meg az 1,0 m2-t. Műemléki környezetben, műemléképületen, helyi értékvédelmi területen táblaszerűen kialakított cégér legnagyobb magassági vagy szélességi mérete nem haladhatja meg a 0,5 m-t és összfelülete nem lehet 1,0 m2-nél nagyobb.
(5)	A reklámok, elhelyezhető cégérek, cégtáblák és cégfeliratok szerkezeteinek felülete rikító színű, káprázást okozó, illetve fényvisszaverő kialakítású nem lehet, az összképben zavaró hatás nem engedhető meg.
(6)	Az elhasználódott, felújítandó, aktualitását vesztett reklámhordozót, reklámtartóberendezést, hirdető-berendezést, tájékoztató (információs) rendszert, cég-, címtáblát, cégért annak tulajdonosának, illetve amennyiben a tulajdonos nem állapítható meg, akkor az érintett ingatlan tulajdonosának a felszólítást követő 30 napon belül el kell távolítania. Felújítás után az e rendelet Településképi bejelentési eljárásának lefolytatását követően helyezhetők el.
(7)	Óriásreklám a település közigazgatási területén nem helyezhető el.
(8)	Utasváró építményének oldalain reklámfelület elhelyezhető.
(9)	Reklámot elhelyezni a településkép védelméről szóló törvény reklámok közzétételével kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 104/2017. (IV.28.) Kormányrendeletben (továbbiakban: Reklámrendelet) megengedett övezetekben csak az utasváró, kioszk, hirdetőoszlop teljes felületén, az információs vagy más célú berendezésen a reklámozás célú felületének 2/3-án lehet.

(10)	Fényreklám kialakítására vonatkozó előírások:

a)	nem világító, hanem megvilágított kivitelben készülhetnek,
b)	nem alakítható ki villogó effektussal, illetve
c)	a lakások rendeltetésszerű használatát nem zavarhatja.
(11)	A település közigazgatási területén reklámhordozó és reklám - a településképvédelméről szóló törvényben meghatározott kivétellel - az alábbi fokozott védelem alatt álló területeken közterületen és magánterületen sem helyezhető el:

a)	műemlék területek és a műemléki jelentőségű terület, a műemléki környezet területe;
b)	régészeti érdekű területen és a régészeti lelőhely területen;
c)	helyi jelentőségű védett érték területén;
a)	
d)	NATURA 2000 területen, nemzeti park területén, tájvédelmi körzet területén, országos jelentőségű természetvédelmi területen, fokozottan védett természetvédelmi területen, országos ökológiai hálózat magterületén és ökológiai folyosó területén;
e)	tájképvédelmi területén, egyedi tájérték területén;
f)	helyi jelentőségű természetvédelmi területen és védett természeti érték területén.

(12) Az Önkormányzat illetékességi területén elhelyezhető reklámhordozók száma a harmincat nem haladhatja meg.

18.	§ (1) Helyi népszavazás, rendezvény, vagy a település szempontjából jelentős eseményről való
tájékoztatás érdekében az esemény napját megelőző legfeljebb 3 naptári hét időszakban az eseményre vonatkozó tájékoztató, molinó, transzparens, hirdetmény a közterületen, illetve magánterületen elhelyezhető. (2) Az (1) bekezdésben foglalt eltérések összesített időtartama egy naptári évben nem haladhatja meg a 12 naptári hetet.

14.	Információs vagy más célú berendezések elhelyezésére vonatkozó településképi
követelmények
19.	§ (1) Legfeljebb 1,0 x 1,5 m felületű, önkormányzat által kifüggesztett hirdetéseket, információkat
tartalmazó üvegezett hirdetőberendezés (vitrin) közterületen elhelyezhető.
(2)	Közvilágítási oszlopokon, oszloponként 1 db, maximum A1-es ívméretű, (840x597mm), nem világító kialakítású információs berendezés elhelyezhető.
(3)	Kizárólag az üzlet nyitvatartási ideje alatt üzlethelyiségenként legfeljebb egy db, álló, A1-es méretű, kétoldalas vagy fordított V alakú mobiltábla helyezhető el a közterületen, mely az üzlet kirakatától maximum 1,5 méterre állhat, a gyalogosforgalmat nem akadályozó módon.
(4)	Plakát, falragasz az épületek közterületi homlokzatain nem helyezhető el.

VII. Fejezet - A településkép-védelmi tájékoztatás és szakmai konzultáció

15.	A településkép-védelmi tájékoztató és szakmai konzultáció tartásának kötelező esetei

20.	§ (1) A településkép védelme érdekében építtető kérelmére az önkormányzati főépítész -
amennyiben főépítész nincs alkalmazásban, akkor a polgármester - szakmai tájékoztatást ad az
érintett telek beépítési lehetőségeiről és a településképi követelményekről.
(2) Az építtetőnek vagy meghatalmazottjának az építés megkezdése előtt szakmai konzultációt kell kérni, ha:
a)	Ha a tervezett építési tevékenység a lakóépület építésének egyszerű bejelentéséről szóló Kormányrendelet hatálya alá tartozó, ún. „egyszerű bejelentéshez kötött építési tevékenység" alapján történő új lakóépület építése, illetve meglévő épület bővítése történik.
b)	Országos vagy helyi védelem alatt álló épület homlokzati felületképzését és tetőhéjazatát érintő bármely felújítási, homlokzatszínezési, helyreállítási, bővítési, korszerűsítési, bontási vagy az épület jellegét és megjelenését bármilyen módon érintő egyéb munkálatok végzéséhez;
c)	az épület homlokzatán bármilyen hirdető- /reklámberendezés, képzőművészeti alkotás, cég- és címtábla elhelyezéséhez.
d)	A telken belül olyan támfal megbontására, elbontására kerülne sor, ami a szomszéd telekre, az azon elhelyezkedő épületekre is hatással lehet.
e)	Lakóépület magastetőtől (35-48 fok) eltérő tetőkialakítása esetén.
f)	Fennmaradási engedélyezési eljárásokhoz készített építészeti-műszaki tervekkel kapcsolatban,
g)	közterületen vízáteresz építése, átépítése
a)	
h) új elektronikus hírközlési építmény elhelyezése esetén:
cccc)	műtárgynak minősülő antenna szerkezetnél, ha annak bármelyirányú mérete a bruttó 6 m-t
meghaladja,
dddd)	antennatartó szerkezet méretétől függetlenül a szerkezetre antenna felszerelésénél, ha az antenna bármelyirányú mérete a 4,0 m-t meghaladja.

(3)	A tulajdonos felhívásra szakmai konzultációt köteles lefolytatni abban az esetben, ha:

a)	a település területén, a tulajdonos telkén súlyosan településképet romboló tevékenység történt,
b)	az elhasználódott, felújítandó, aktualitását vesztett hirdető-berendezést, egyéb reklámhordozót, tájékoztató (információs) rendszert, cég-, címtáblát, cégért annak tulajdonosa, illetve amennyiben a tulajdonos nem állapítható meg, akkor az érintett ingatlan tulajdonos a felszólítást követő 30 napon belül nem távolította el.
(4)	E rendeletben meghatározottak szerintiektől - illeszkedési szempontok eldöntésével kapcsolatban főépítészi konzultáció kérhető.

16.	A településkép-védelmi tájékoztatás és szakmai konzultáció véleményezésének szempontjai

21.	§ (1) A településkép-védelmi tájékoztatás és szakmai konzultáció lefolytatása során vizsgálni
szükséges, amennyiben a konzultációra építészeti-műszaki tervdokumentáció kerül benyújtásra,
hogy:
a)	annak tartalma megfelel-e a helyi építési szabályzatban és a településképi rendeletben foglalt előírásoknak,
b)	a telepítéssel kapcsolatban vizsgálni kell, hogy a beépítés módja megfelel-e a környezetbe illeszkedés követelményének,
c)	az építmény, épületrész megjelenésével kialakításával kapcsolatban vizsgálni kell különösen,
hogy:
d)	azok építészeti megoldásai megfelelően illeszkednek-e az épített környezethez,
e)	teljesíti-e a helyi védettségű területek, épületek, építmények esetében az értékvédelemmel kapcsolatos előírásokat és elvárásokat,
f)	a külső megjelenés megfelel-e az e rendelet előírásainak
g)	a homlokzat tagolása, a nyílászárók kiosztása összhangban van-e az épület rendeltetésével és használatának sajátosságaival,
h)	összhangban van-e az épület rendeltetésével és használatának sajátosságaival,
i)	a tető hajlásszögének kialakítása és a tetőfelépítmények megfelelően illeszkednek-e a
környezet adottságaihoz, illetve megfelel-e a településképi rendeletben előírtaknak,
j)  a homlokzat színezése utcaképi szempontból megfelelő-e,
k) a gépészeti berendezések és azok tartozékainak településképi megjelenése megfelelő-e,
l)  meglévő építmény bővítése esetén a homlokzatot is érintő felújítás, átalakítás, emeletráépítés
illeszkedik-e az adott épület struktúrájához, valamint a meglévő utcaképbe m) megfelelően veszi-e figyelembe a közterület adottságait és esetleges berendezéseit, burkolatát,
műtárgyait, valamint növényzetét.

VIII.	Fejezet A településképi véleményezési eljárás

17.	A településképi véleményezési eljárás alkalmazási köre
22.	§ Településképi véleményezési eljárást (a továbbiakban: véleményezési eljárás) kell lefolytatni új építmény építési engedélyezési eljárását megelőzően.
23.	§ A polgármester a véleményét a 22. § felsorolt esetekben az önkormányzati főépítész szakmai álláspontjára alapozza.
22.	
18. A településképi véleményezés szempontjai

24. § (1) A településképi véleményezési eljárás lefolytatása és az építészeti-műszaki dokumentáció értékelése során a településképben harmonikusan megjelenő, településképet nem zavaró, az épített és természeti környezethez illeszkedő és annak előnyösebb megjelenését segítő megoldási szempontokat kell érvényesíteni.
(2) A településképi véleményezési eljárás a Kormányrendeletben foglaltak szerint kerül lefolytatásra.

19. A településképi véleményezési eljárás szabályai

25.§ (1)A településképi véleményezési eljárás lefolytatási iránti kérelmet az e rendelet 3.
mellékletében foglalt mintának megfelelően, illetve az önkormányzati honlapról letölthető
nyomtatványon kell benyújtani. (2) A kérelemhez -a kérelem benyújtásáig- a véleményezendő építészeti-műszaki tervdokumentációt
elektronikus formában az építésügyi hatósági eljáráshoz biztosított elektronikus tárhelyre kell
feltölteni, melyhez a kérelmező a Polgármesternek hozzáférést biztosít.

IX. Fejezet A településképi bejelentési eljárás

20.	A településképi bejelentési eljárás alkalmazási köre
26.	§ A Településképi bejelentési eljárást a polgármester folytatja le, az önkormányzati főépítész szakmai álláspontjára alapozva, amennyiben a településen van főépítész alkalmazásban.
27.	§ Településképi bejelentési eljárást a meglévő építmények rendeltetésének - részleges vagy teljes - megváltoztatása esetén kell lefolytatni, amennyiben a meglévő lakórendeltetés megváltoztatása történik, illetve lakórendeltetésre történő változás kerül kialakításra.
28.	§ Településképi bejelentési eljárást kell lefolytatni a településkép védelméről szóló törvény reklámok közzétételével kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 104/2017.(IV.28.) kormányrendeletben szereplő általános településképi követelmények tekintetében a reklámok és reklámhordozók elhelyezésénél.

21.	A településképi bejelentési eljárás véleményezésének szempontjai

29. § (1) A településképi bejelentési eljárás lefolytatása és az építészeti-műszaki dokumentáció értékelése során a településképben harmonikusan megjelenő, településképet nem zavaró, az épített és természeti környezethez illeszkedő és annak előnyösebb megjelenését segítő megoldási szempontokat kell érvényesíteni.
(2) A településképi bejelentési eljárás lefolytatása során vizsgálni szükséges, hogy a véleményezésre benyújtott építészeti-műszaki tervdokumentáció tartalma:
a)	megfelel-e a helyi építési szabályzatban és a településképi rendeletben foglalt előírásoknak,
b)	kidolgozása a szakmai tájékoztatás szerint történt-e,
c)	a b) pont szerinti előírások eltérő megoldás azokkal egyenértékű vagy kedvezőbb beépítést, illetve településképi megjelenést eredményez-e.
a)	
(3) Az építmény, épületrész megjelenésével kialakításával kapcsolatban vizsgálni kell, hogy:
a)	azok építészeti megoldásai megfelelően illeszkednek-e az épített környezethez,
b)	a külső megjelenés megfelel-e az e rendelet előírásainak
c)	összhangban van-e az épület rendeltetésével és használatának sajátosságaival,
d)	megfelelően veszi-e figyelembe a közterület adottságait és esetleges berendezéseit, burkolatát, műtárgyait, valamint növényzetét.
(5) A polgármester a tervezett építési tevékenységet a bejelentést követő 15 napon belül hatósági határozatban, a Kormányrendeletben megfogalmazott követelmények teljesülésétől függően a Kormányrendeletben foglaltak szerint tudomásul veszi vagy megtiltja.

22. A településképi bejelentési eljárás részletes szabályai

30. § A településképi bejelentési eljárás az ügyfél által a polgármesterhez benyújtott papíralapú vagy elektronikusan megküldött bejelentésre indul. A bejelentéshez szükséges bejelentőlapot az e rendelet 4. melléklete tartalmazza, illetve az önkormányzati honlapról letölthető. A bejelentéshez papíralapú dokumentációt kell mellékelni, illetve elektronikus bejelentés esetén elektronikus dokumentációt kell csatolni.

X. Fejezet A településképi kötelezés

23. A településképi követelmények megszegésének esetei

31.§ (1) Az alábbi jogszabálysértések esetén a Polgármester hivatalból, vagy kérelemre végzésben hívja fel az ingatlan tulajdonosának figyelmét:
a)	A jelen rendeletben foglalt településképi követelmények megsértése esetén, a reklámokkal
kapcsolatos jogsértések kivételével,
b)	A település területén, a tulajdonos telkén súlyosan településképet romboló tevékenység történt.
c)	Az elhasználódott, felújítandó, aktualitását vesztett hirdető-berendezés, egyéb reklámhordozó,
tájékoztató (információs) rendszer, cég-, címtábla, cégér nem került eltávolításra.
(2)	Az (1) bekezdés szerinti végzésben a jogszabálysértés megszüntetésére, a jogszabálysértés mértékéhez igazodó határidőt kell megállapítani.
(3)	A Polgármester kötelezési eljárást folytat le az (1) bekezdés szerinti végzésben meghatározott határidő eredménytelen elteltét követően.
(4)	A településképi kötelezésről a Polgármester önkormányzati hatósági döntést hoz határozat formájában.

24. A településkép-védelmi bírság kiszabásának esetkörei és mértéke

32.§ (1) A Polgármester a 31.§ (4) bekezdés szerinti hatósági döntésben megállapított határidőre történő nem teljesítés esetén - a reklámokkal kapcsolatos jogsértések kivételével - településképvédelmi bírságot szab ki, az ingatlan tulajdonosával szemben.
(2) A településkép-védelmi bírság összege egyedi elbírálás alapján szabható ki, amelynek mértéke 50.000,- forinttól, 1.000.000,- forintig terjedhet.

(3)   A településkép-védelmi bírság kiszabásánál az alábbi szempontokat kell mérlegelni:
a)	a  jogsértéssel   okozott  hátrányt,   ideértve   a  hátrány   megelőzésével, elhárításával,
helyreállításával kapcsolatban felmerült költségeket, illetve a jogsértéssel elért előny mértékét,
b)	a jogsértéssel okozott hátrány visszafordíthatóságát,
c)	a jogsértéssel érintettek körének nagyságát,
d)	a jogsértő állapot időtartamát,
e)	a jogsértő magatartás ismétlődését és gyakoriságát,
f)	a jogsértést elkövető eljárást segítő, együttműködő magatartását, valamint
g)	a jogsértést elkövető gazdasági súlyát.

25.	A településkép-védelmi bírság kiszabásának és behajtásának módja

33.	§ (1) A településkép-védelmi bírságot határozatban kell kiszabni, és tértivevényes levél útján kell
kézbesíteni a bírsággal sújtott érintettnek. (2) A településkép-védelmi bírság megfizetésének módja közvetlenül az Önkormányzat erre a célra szolgáló bankszámlájára történő befizetéssel történik.

XI. Fejezet - Záró rendelkezések

26.	Hatályba léptető rendelkezések

34.	§ (1) Ez a rendelet a (2) bekezdés kivételével a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(2) A rendelet a 33. § (2) bekezdése a kihirdetést követő 15.napon lép hatályba.

27.	Hatályon kívül helyező rendelkezések
35.	§ Ezen rendelet hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti:
1.	Tiszanána Község Önkormányzata Képviselő-testületének 7/2016. (V.1.) önkormányzati rendelete a helyi értékvédelemről.
2.	Tiszanána Község Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2017 (IX.29.) önkormányzati rendelete a reklámelhelyezésekről.
3.	Tiszanána Község Önkormányzata Képviselő-testületének Helyi Építési Szabályzatáról szóló rendeletének alábbi rendelkezései:
6.§ (2) bek.;
8.	§ (4) bek. első és harmadik mondata és az (5) bek.;
9.	§ (6) bek. első és harmadik mondata és a (7) bek.;
10.	§ (12) bek.;
13.	§ (4) bek.;
14.	§ (9) bek.;
25.§ (4) bek. és a második (4) bek.;
Tiszanána, 2018	

Dr. Tóth József	Dr. Joó István
polgármester jegyző

MELLÉKLETEK
1. melléklet
A településkép, tájkép - meghatározó területeinek lehatárolása
Tiszanána Község teljes közigazgatási területének településképet meghatározó területei:
a)	a település belterülete,
b)	Dinnyéshát (zártkert) településrész,
c)	a település külterülete.

Jelmagyarázat: Belterület
Dtnnyésháttelepülésrész (zártkert) Külterület

2.melléklet - Helyi egyedi védelem alatt álló épületek, építmények, objektumok
1.	Fő út 82. sz. (190/1 hrsz) alatti régi iskola épülete
2.	Fő út 86. sz. (10/1 hrsz) alatti katolikus plébánia épülete
3.	Fő út 90. sz. (12 hrsz) alatti napközi otthon épülete
4.	Fő út 145.sz. (1141/1 hrsz) MOZI épülete
5.	Fő út 147. sz.(1141/2 hrsz) az ingatlanon fekvő épület
6.	Fő út 159. sz. (1165 hrsz) Könyvtár épülete
7.	Fő út 160. sz. (1333 hrsz) Turistaház épülete
8.	Fő út 201. (1253/3 hrsz) - 203.sz. (1253/4 hrsz) Iroda épületek
9.	Fő út 219.sz. (1283 hrsz) református parókia épülete
10.	Fő út 139. sz. (1126 hrsz) Nyugdíjas Klub épülete
11.	Fő út 182. szám alatti lakóház
12.	Fő út 191. szám alatti lakóház
13.	Széchenyi út 91.sz. (862 hrsz) az ingatlanon fekvő lakóház
14.	Széchenyi út (1000/1. hrsz) temető kápolna
15.	Széchenyi út 21. szám alatti lakóház
16.	Széchenyi út 62. szám alatti lakóház
17.	Széchenyi út 70. szám alatti lakóház
18.	Kossuth út 17. szám alatti lakóház
19.	Kossuth út 25. szám alatti lakóház
20.	Kossuth út 31. szám alatti lakóház
21.	Kossuth út 33. szám alatti lakóház
22.	Kossuth út 34. szám alatti lakóház
23.	Kossuth út 38. szám alatti lakóház
24.	Petőfi út 16. szám alatti lakóház
25.	Petőfi út 18. szám alatti lakóház
26.	Petőfi út 22. szám alatti lakóház
27.	Damjanich út 4. szám alatti lakóház
28.	Damjanich út 25. szám alatti lakóház
29.	Martinovics u. 2. szám alatti lakóház
30.	Martinovics u. 9. szám alatti lakóház
31.	Martinovics u. 11. szám alatti lakóház
32.	Bem u. 2. szám alatti lakóház
33.	Arany János út 45. szám alatti lakóház
34.	Rózsa utca alatti lakóház
35.	Vásártér 29. szám alatti lakóház
1.	
3. melléklet	A Településképi véleményezés - KÉRELEM

TISZANÁNA KÖZSÉG POLGÁRMESTERE TISZANÁNA
K É R E L E M
1.	Az építtető neve, lakcíme:
(továbbá meg lehet adni elektronikus levélcímet, telefax számot és telefonos elérhetőséget)
2.	A kérelemmel érintett ingatlan címe, helyrajzi száma:
TISZANÁNA	
3.	A tervezett építmények száma és rendeltetése:

4.	Az ingatlan adatai:
A telek területe:	
A telek HÉSz szerinti építési övezeti besorolása:	
5.	Az épület bruttó beépített alapterülete:

7.	A kérelem tárgyával összefüggésben korábban keletkezett szakmai vélemények, hatósági döntések (határozatok, végzések) megnevezése, iktatószáma, kelte:
8.	A kérelemhez csatolt mellékletek:
építészeti-műszaki tervdokumentáció	pld
építészeti-műszaki tervdokumentáció digitális adathordozón (cd, dvd)	db
egyéb szakhatósági állásfoglalás	pld
egyéb okirat

Alulírott építtető kérem, hogy a mellékelt tervdokumentáció szerinti építményről településképi véleményt alkotni szíveskedjenek.
Kelt:	,	év	hó	nap

4. melléklet

A Településképi bejelentés - KÉRELEM

TISZANÁNA KÖZSÉG POLGÁRMESTERE
TISZANÁNA
K É R E L E M
1.	Az építtető neve, lakcíme:
(továbbá meg lehet adni elektronikus levélcímet, telefax számot és telefonos elérhetőséget)
2.	A kérelemmel érintett ingatlan címe, helyrajzi száma:
TISZANÁNA	
3.	A tervezett építmények száma és rendeltetése:

4. Az ingatlan adatai:

A telek HÉSz szerinti építési övezeti besorolása:	
6.	A kérelem tárgyával összefüggésben korábban keletkezett szakmai vélemények, hatósági döntések (határozatok, végzések) megnevezése, iktatószáma, kelte:
7.	A kérelemhez csatolt mellékletek:
építészeti-műszaki tervdokumentáció	pld
építészeti-műszaki tervdokumentáció digitális adathordozón (cd, dvd)	db
egyéb szakhatósági állásfoglalás	pld
egyéb okirat	
Alulírott építtető kérem, hogy a mellékelt tervdokumentáció szerinti tevékenység településképi bejelentését tudomásul venni szíveskedjenek.

Kelt:	,	év	hó	nap

FÜGGELÉKEK

1.sz.függelék Fásításra, növénytelepítésre javasolt őshonos növények jegyzéke
(Nemzeti Park adatszolgáltatása alapján)
Lombos fafajok

tudományos (latin) elnevezés	magyar elnevezés	
Acer campestre	mezei juhar	
Acer platanoides	korai juhar	
Acer pseudoplatanus	hegyi juhar, jávorfa	
Acer tataricum	tatár juhar, feketegyűrű juhar	
Alnus glutinosa (allergén)	enyves éger, mézgás éger, berekfa	
Alnus incana	hamvas éger	
Betula pendula (allergén)	közönséges nyír, bibircses nyír	
Betula pubescens	szőrös nyír, pelyhes nyír	
Carpinus betulus	közönséges gyertyán	
Cerasus avium (Prunus avium)	vadcseresznye, madárcseresznye	
Cerasus mahaleb (Prunus mahaleb)	sajmeggy, török meggy	
Fagus sylvatica	közönséges bükk	
Fraxinus angustifolia ssp. pannonica	magyar kőris	
Fraxinus excelsior	magas kőris	
Fraxinus ornus	virágos kőris, mannakőris	
Juglans regia	közönséges dió	
Malus sylvestris	vadalma	
Padus avium	zelnicemeggy, májusfa	
Populus alba *	fehér nyár, ezüst nyár	
Populus canescens *	szürke nyár	
Populus nigra *	fekete nyár, topolyafa, csomoros nyár	
Populus tremula	rezgő nyár	
Pyrus pyraster	vadkörte, vackor	
Quercus cerris	csertölgy, cserfa	
Quercus petraea (Q. sessiliflora)	kocsánytalan tölgy	
Quercus pubescens	molyhos tölgy	
Quercus robur (Q. pedunculata)	kocsányos tölgy, mocsártölgy	
Salix alba (allergén)	fehér fűz, ezüst fűz	
Salix fragilis	törékeny fűz, csörege fűz	
Sorbus aria	lisztes berkenye	
Sorbus aucuparia	madárberkenye	
Sorbus domestica	házi berkenye, fojtóska	
Sorbus torminalis	barkóca berkenye, barkócafa	
Tilia cordata (T. parviflora)	kislevelű hárs	
Tilia platyphyllos (T. grandifolia)	nagylevelű hárs	
Ulmus glabra (U. montana, U. scabra)	hegyi szil	
Ulmus laevis	vénic szil, lobogós szil, vénicfa	
Ulmus minor (Ulmus campestris)	mezei szil, simalevelű mezei szil	
Tűlevelű fajok (fenyők)	
tudományos (latin) név	magyar elnevezés	
Juniperus communis	közönséges boróka, gyalogfenyő	

tudományos (latin) név	magyar elnevezés	
Colutea arborescens	pukkanó dudafürt	
Cornus mas	húsos som	
Cornus sanguinea	veresgyűrű som	
Crataegus laevigata (C. oxyacantha)	kétbibés galagonya	
Crataegus monogyna	egybibés galagonya	
Euonymus europaeus	csíkos kecskerágó	
Euonymus verrucosus	bibircses kecskerágó	
Frangula alnus (Rhamnus frangula)	kutyabenge	
Hippophae rhamnoides	homoktövis	
Lonicera xylosteum	ükörke lonc, ükörke	
Prunus spinosa	kökény	
Rhamnus catharticus	varjútövis (benge)	
Ribes uva-crispa	-	
Rosa canina	gyepűrózsa	
Salix caprea	kecskefűz	
Salix cinerea	rekettyefűz, hamvas fűz	
Salix purpurea	csigolyafűz	
Salix viminalis	kosárkötő fűz	
Sambucus nigra	fekete bodza	
Sambucus racemosa**	fürtös bodza	
Spirea salicifolia	fűzlevelű gyöngyvessző	
Staphylea pinnata	mogyorós hólyagfa	
Viburnum lantana	ostorménfa	
Viburnum opulus	kányabangita	

Lombos cserjék

* nem „szöszös", hím egyedek telepítése javasolt csak ** 500 m felett javasolható a telepítése

Allergén növényfajok telepítése kizárólag külterületen, belterülettől és beépítésre szánt területtől nagy távolságra javasolható.

magyar név	tudományos név	
aligátorfű (papagáj fű, papagáj levél)	Alternanthera philoxeroides	
karolinai tündérhínár	Cabomba caroliniana	
közönséges vízijácint	Eichhornia crassipes	
cingár (aprólevelű) átokhínár	Elodea nuttallii	
hévízi gázló	Hydrocotyle ranunculoides	
nagy fodros-átokhínár	Lagarosiphon major	
nagy virágú tóalma	Ludwigia grandiflora	
sárga tóalma	Ludwigia peploides	
strucctoll-süllőhínár	Myriophyllum aquaticum	
felemáslevelű süllőhínár	Myriophyllum heterophyllnm	
közönséges selyemkóró	Asclepias syriaca	
chilei óriáslapu (óriásrebarbara)	Gunnera tinctoria	
kaukázusi medvetalp	Heracleum mantegazzianum	
perzsa medvetalp	Heracleum persicum	
Szosznovszkij -medvetalp	Heracleum sosnowskyi	
bíbor nebáncsvirág	Impatiens glandulifera	
sárga lápbuzogány	Lysichiton americanus	
japán gázlófű	Microstegium vimineum	
keserű hamisüröm	Parthenium hysterophorus	
rózsás tollborzfű	Pennisetum setaceum	
ördögfarok-keserűfű	Persicaria perfoliata (Polygonum perfoliatum)	
japán nyílgyökér (kudzu)	Pueraria montana var. lobata (Pueraria lobato)	
borfa, tengerparti seprűcserje	Baccharis halimifolia	

Növénytiltó lista

Külterület

Natura 2000 terület

Országos ökológiai hálózat

Natura 2000, országos ökológiai hálózat, tájképvédelmi övezet területei, Kunhalom és védett területek

Jelmagyarázat elterület

Tájképvédelmi övezet Kunhalom
[ A j   Védett terület